Studentliv och riksdagstid 1788–1791

Brev av Anders Johan Lagus, Samuel Törner, Johan och Lovisa Lagus

Svenska litteratursällskapet i Finland
Helsingfors 2023

SLS Varia nr 18

www.sls.fi

© Rainer Knapas och Svenska litteratursällskapet i Finland 2023

Detta verk är licensierat under Creative Commons Erkännande-Ickekommersiell-IngaBearbetningar 4.0 Internationell (CC BY-NC-ND 4.0)

Omslag: Antti Pokela

Omslagsbild: Uppsala i slutet av 1700-talet med Gustavianum, Helga Trefaldighets kyrka (Bondkyrkan) och domkyrkan. Akvarell av Johan Gustaf Härstedt. Källa: Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

Utskrift av brevoriginalen: Mirja Österberg

Ordförklaringar: Märtha Norrback

Kollationering och textetablering: Patricia Berg, Maren Jonasson, Magnus Nylund, Hedvig Rask

Textredaktion, illustrationer: Nora Ervalahti

lnledning: Rainer Knapas

E-boksproduktion: Jonas Lillqvist, Magnus Nylund

E-bok 1.0

ISBN 978-951-583-598-7 (epub), http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-583-598-7

SLS Varia ISSN 2670-0182 (digital)

UDK 910.4(6)

Till läsaren

Denna bok, Studentliv och riksdagstid 1788–1791. Brev av Anders Johan Lagus, Samuel Törner, Johan och Lovisa Lagus, återgår på ett initiativ av den år 2023 avlidne professor Matti Klinge. I hans omfattande verk Iisalmen ruhtinaskunta, utgiven av Finska Litteratursällskapet 2006 och i svensk översättning av Finska Vetenskaps-Societeten 2016 under titeln Furstendömet Idensalmi, har flera generationer av den kända prästsläkten Lagus en central roll. Johan Lagus var kyrkoherde i Idensalmi, ett av de mest betydande pastoraten i Borgå stift, och sonen Anders Johan Lagus blev professor i Åbo och en av de akademiska portalgestalterna för det nya storfurstendömet Finland efter 1809.

Den brev- och handskriftssamling i Nationalbiblioteket som går under namnet ”Laguska släktens arkiv 1770–1931” erbjuder ett centralt bestånd av källor kring denna kända akademiska släktkrets. Tillsammans med den större så kallade Tengström-Laguska samlingen ger den Laguska släktens arkiv, utom i det rent personhistoriska, inblickar i det akademiska och politiska livet i Finland och även i Sverige, börjande från 1700-talets slut.

Brevväxlingen mellan den trettonårige studenten Anders Johan Lagus i Uppsala, hans informator Samuel Törner och fadern Johan Lagus är i sitt slag rätt ovanlig. Den skildrar studiernas vardag och ideal sedda ur olika aktörers perspektiv. Samtidigt framträder universitetets formativa roll för det lärda ståndet i Finland och Sverige vid 1700-talets slut. Johan Lagus brev till hustrun Lovisa från den stormiga riksdagen i Stockholm 1789 ger nya interiörbilder från den politiska scenen under Gustav III:s ryska krig och konkreta beskrivningar av en riksdagsmans dagliga liv i huvudstaden.

Matti Klinge hade anlitat de brev som utges här som källmaterial för kapitlen om Johan och Anders Johan Lagus i sin bok om Idensalmi. Därvid uppstod hos honom tanken att de på många sätt intressanta breven borde utges, som tidsbilder från den gemensamma finsk-svenska kulturmiljön under den gustavianska tiden. Efter kontakter med Svenska litteratursällskapet i Finland inleddes utgivningsarbetet med en första utskrift av breven 2006 och Klinge sammanställde material för en inledning och kommentarer.

Utgivningsarbetet återupptogs 2019 för att upprätta ett manuskript för behandling och beslut om utgivning inom litteratursällskapets utgivningnämnd. Efter en förnyad textetablering och komplettering med en belysande inledning av Rainer Knapas beslutade utgivningsnämnden i november 2022 om utgivning av materialet som ebok.

Brevens slutliga textetablering, ordförklaringarna och illustrationerna baserar sig på de förarbeten och kompletterande tillskott som tillkommit inom litteratursällskapet under olika år och som förutom professor Klinge har engagerat ett flertal medverkande och förlagsredaktörer. Inledningen har genomsetts av filosofie doktor Johan Sjöberg (Uppsala universitetsbibliotek) som universitetshistorisk sakkunnig.

Svenska litteratursällskapet riktar ett varmt tack till alla som har bidragit till denna bok och till de två anonyma granskarna, som genom sina utlåtanden väsentligen har påverkat manuskriptets slutliga utförande.

Helsingfors i september 2023

Utgivningschef Patricia Berg

Rainer Knapas

En finsk student i Uppsala – en finsk riksdagsman i Stockholm

I den Laguska släktens arkiv i Nationalbiblioteket i Helsingfors ingår ett sjuttiotal brev skrivna i slutet av 1700-talet. Största delen av breven ansluter sig till Anders Johan Lagus studietid i Uppsala, framför allt hans brev till och från sin far, prosten Johan Lagus och till prosten från informatorn Samuel Törner. Breven från 1788–1791 ger nya inblickar i en känd prästsläkts historia och behandlar särskilt de akademiska studiernas vardag och ideal vid Uppsala universitet under Gustav III:s tid. I den Laguska samlingen ingår också ett antal brev av Johan Lagus till hustrun Lovisa Lagus från riksdagen i Stockholm 1789. På riksdagen företrädde han prästeståndet i Borgå stift.1 Riksdagsbreven har sitt särskilda intresse som ögonvittnesskildringar av en avgörande omvälvning i den svenska politiska historien och samhällsskicket under den gustavianska epoken. De fem känslofyllda fästmansbreven som avslutar denna utgåva härrör från ett annat, tidigare sammanhang. De är skrivna 1770–1771 av den unge prästmannen Johan Lagus till fästmön Lovisa Kraftman inför deras förestående bröllop.

De här utgivna breven bildar inga enhetliga korrespondenssviter, där brev och svarsbrev systematiskt kan ordnas och kommenteras i tidsföljd. Samlingen har bevarats inom familjen och det urval som nu återstår är närmast slumpartat. Trots alla luckor i kronologin och i beståndet av originalbrev ger breven ändå tydliga tidsskildringar från det sena 1700-talets tidshorisont och dess olika sociala, akademiska och politiska miljöer samt från det dagliga livet i Uppsala, Stockholm och Idensalmi.

Av de sammanlagt 69 breven är 21 skrivna av den unge Anders Johan Lagus till fadern och fem till modern Lovisa Lagus från Uppsala 1788–1791. Elva riksdagsbrev av Johan Lagus från Stockholm 1789 är riktade till hustrun Lovisa. Av informatorn Samuel Törners brev till Johan Lagus finns 17 bevarade, därtill ett till Lovisa Lagus. Av Johan Lagus brev till sonen ingår endast två, vilket tyder på att många av hans brev har gått förlorade, liksom alla Lovisa Lagus brev till Johan Lagus i Stockholm 1789. Brevmaterialet återges här i kronologisk ordning enligt brevens dateringar, vilket gör att skribenternas olika perspektiv på samma frågor omedelbart framgår. Därtill finns i samlingen ett brev av Johan Lagus till sina barn från 1794 och ett brev från 1798 av Anders Johan Lagus till Johan Lagus, om hans disputation i Åbo. De två breven ingår inte i denna utgåva.

Som texter inom själva brevgenren är de högst olika till sin utformning och karaktär, givetvis även till sitt innehåll. Riksdagsbreven från 1789 går omedelbart in i de aktuella politiska frågorna under tiden för Gustav III:s ryska krig och är ställvis halvt officiöst rapporterande, troligen avsedda att även läsas av en vidare krets, inom släkten och på prästgården i Idensalmi. Fästmansbreven från Johan Lagus yngre år är igen högst personliga och litterärt utformade. Brevväxlingen mellan informatorn Törner och Anders Johan Lagus far är som historiskt källmaterial sällsynt. Korrespondensen visar utförligt hur informatorsrollen tedde sig, som mellanhand mellan studenten och fadern, i ekonomiska spörsmål, vid studiernas inrättande och i allmänna moraliska frågor. Studentens brevväxling med fadern är igen en mer klassisk genre av familjeinterna brev, som belyser frågor om fostran och uppfostran, i detta fall inom det lärda ståndet och prästerskapet. De olika brevtyperna följer sina egna konventioner men kan anlitas som mångsidigt källmaterial för även okonventionella forskningsfrågor om 1700-talets kulturformer i Sverige.

Johan Lagus, prost i Idensalmi

Johan Lagus var kyrkoherde i det stora och inbringande pastoratet Idensalmi i norra Savolax sedan 1771, efter många år som skollärare i den då nygrundade staden Lovisa. Matthias Akianders Herdaminne för fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift återger hans ämbetskarriär:

Johan Lagus, prost, kyrkoherde, ledamot av Nordstjärneorden och doktor. Näst efter biskopen var kyrkoherdarna i Idensalmi de mest betydande prästmännen i Borgå stift. Porträtt av okänd konstnär i Idensalmi kyrka. Foto: Maria Ojanperä/Övre Savolax kyrkliga samfällighet.

Dr Johan Lagus, pastorsson från Kesälax, student 1748, magister 1757, tjenstf. kollega vid pädagogin i Lovisa 1756, ordinarie d:o 6 mars 1758, titulerad konrektor 15 mars 1758, konrektor vid trivialskolan i Lovisa 2 apr. 1760, rektor 24 maj 1769, pastor här [i Idensalmi] 5 juni 1771, prost 16 mars 1776, theologie doktor 1 nov. 1800, kontraktsprost 14 febr. 1801. Död 3 apr. 1806, 72 år 6 månader gammal.

Gift 1772 med Lovisa Benedikta Kraftman, dotter till lektorn i Borgå Anders Kraftman och Anna Elisabet Heintzius.2

Som kyrkoherde i Idensalmi rustade Johan Lagus upp sin församling på ett ansenligt sätt. Han ledde byggandet av en ny rymlig korskyrka av trä 1778–1780, uppkallad efter kronprins Gustav Adolf. Lagus lät också renovera prästgården när han tillträdde som kyrkoherde 1771 och senare, i slutet av 1790-talet, byggdes en helt ny prästgård i två våningar med mansardtak. En björkallé förenade prästgården med kyrkan, som låg på en höjd i insjölandskapet och var synlig på långt håll. För kyrkans inredning, dekorationsmålning och inköp av övriga inventarier anlitade Lagus sina kontakter i domkapitelsstaden Borgå, i Uleåborg och i Stockholm. Ett stort oljeporträtt av Johan Lagus hänger ännu i kyrkan, som påminnelse om hans stora betydelse för församlingen.3

Trots de långa avstånden var Idensalmi moderförsamling och dess prästgård ett centrum för spridningen av 1700-talets kyrkliga kultur och ekonomiska nyheter i Savolax. Resorna från Idensalmi till Stockholm eller Uppsala företogs vanligen sjövägen via Uleåborg, som låg på drygt 200 kilometers avstånd. Från Idensalmi till Borgå var det närmare 500 kilometer.

Prästgården, den nya kyrkan och klockstapeln i Idensalmi förenades genom alléer till en helhet i insjölandskapet, utformad under Johan Lagus tid som kyrkoherde. Färglagd litografi av Magnus von Wright, 1837. Privat ägo. Foto: Jaakko Holm/Museiverket.

Anders Johan Lagus – från prästson till professor

Johan och Lovisa Lagus hade tio barn, av vilka Anders Johan var näst äldst. Akianders Herdaminne karakteriserar honom:

f. 8 juli 1775, student i Uppsala 1788 och i Åbo 1794, der han blef magister 1795, docens i grekiska litteraturen 1796, theologie kandidat 1799 och licentiat samma år, filosofie adjunkt 19 okt. 1802, logices och metafysices professor 5 apr. 1805, professor i praktiska filosofin 1 juli 1812, theologie doktor 1817, theologie professor 5 juli 1824. Död 23 jan. 1831.4

Före professorstjänsterna vid akademin i Åbo, i logik och metafysik 1805, i praktisk filosofi 1812, i teologi 1824 och slutligen i teologisk moral 1829 i Helsingfors hade Anders Johan Lagus gått en sedvanlig akademisk befordringsväg, från docent i grekisk litteratur och biblioteksamanuens 1796 till filosofieadjunkt 1802. Under sina karriärer cirkulerade professorerna likt Lagus ofta mellan filosofiska och teologiska fakulteten och framlade tryckta specimina för ansökningskonkurrenser i olika ämnen, allt enligt de lediga tjänster som skulle besättas.5

I Uppsala hade Anders Johan Lagus disputerat i Botaniska trädgårdens auditorium med professor Carl Peter Thunberg som preses den 1 juni 1791 pro exercitio med en beskrivande, illustrerad avhandlingspartikel om insekter. Hans nationskamrat Frans Michael Franzén medverkade med en latinsk gratulation på hexameter.6

Anders Johan Lagus dissertation med professor Carl Peter Thunberg som preses ingick i en serie om nya insektarter. Avhandlingen på 28 sidor med sex planscher ventilerades den 1 juni 1791 i Botaniska trädgårdens auditorium i Uppsala. Södertörns högskolebibliotek, Huddinge.

I Åbo disputerade han 1795 pro gradu för Henrik Gabriel Porthan med avhandlingen De ambiguis Pontificium Romanorum de litterarum flore promovendo meritis, om påvedömets insatser för lärdomens främjande, vilka han i hög grad, likt Porthan, kritiserade. Lagus docentavhandling följande år behandlade den grekiska epigrammatikern Simonides skrifter, bevarade i fragmentform. Därefter ägnade han sig främst åt teologin och prästvigdes 1803. Som professor i logik och metafysik fick Lagus även en egen prebendeförsamling i närheten av Åbo, i Lundo och senare i Pemar. Hans avhandling för professorskonkurrensen 1804 behandlade, som en av de första i Åbo, den kantianska filosofin: Immanuelis Kant de tempore doctrina, breviter dilucidata. Expositio metaphysica. En förespråkare för den kantianska filosofin i Åbo var hans studiekamrat från Uppsala, Frans Michael Franzén, som redan 1798 försvarat Kants morallära i dissertationer och i ett promotionspoem.7

I det nya storfurstendömet Finland ställdes akademin i Åbo 1809 under ryskt kejserligt beskydd och blev högsta utbildningsanstalt uttryckligen för landets ämbetsmän och präster. Vid denna politiska och ideologiska omorientering fick Anders Johan Lagus en framträdande ställning. Som biskop i Åbo stift ställde sig Jacob Tengström tillsammans med akademins kansler Gustaf Mauritz Armfelt i spetsen för den finsk-patriotiska, mot Ryssland och Alexander I lojala riktningen. Anders Johan Lagus anslöt sig till dem och som professor i praktisk filosofi 1812 fick han en viktig position vid utbildningen av den kommande ämbetsmannakåren och dess uppfattningar om rätt och moral. Därtill hörde han till dem som talade för behovet av undervisning i ryska språket, samtidigt som han betonade den finska kulturens särart. Den akademiska kretsen kring Tengström och Lagus ville på alla sätt ta avstånd från de ”svenska” traditionerna inom den akademiska eliten i Åbo och skapa en ny, ”finsk” politisk och kulturell identitet.8

Anders Johan Lagus som teologiprofessor i Åbo på 1820-talet. Karikatyren återger honom som en markant, men även uppskattad akademisk profil vid den dåtida akademin. Akvarell av Abraham Bruncrona. Museiverket CC BY 4.0.

Till den Tengström-Laguska grupperingens intressen hörde också att framhålla universitetets betydelse för Finland. Anders Johan Lagus höll en oration på latin om universitetets historia vid tacksägelsefesten över dess nyordning och utökade utgiftsstat 1811. I tryckt form, med en omfattande notapparat, bestod talet av 194 sidor och blev i sig en sammanfattande framställning av universitetets historia. Till stöd för den akademiska undervisningen i grekiska utarbetade Lagus också en omfattande läsebok, Chrestomathia Graeca, med tillhörande lexikon på basen av Christopher Dahls motsvarande arbete. Den nyss tryckta upplagan förstördes i sin helhet i Åbo brand i september 1827. Grekiskan, det klassiska arvet och klassicismen i konst och arkitektur fick just under 1820-talet en ny bärvidd också i Finland, genom hellenernas frihetskrig, som engagerade europeiska intellektuella och lärda i alla länder.

Anders Johan Lagus hade som ung student i Uppsala åtminstone i någon form stiftat bekantskap med tidens nya idéer, kantianismen bland dem. Under sina fortsatta studier i Åbo stod han under inflytande av Porthans nyhumanism och klassiska studier, som teolog var han en utpräglad neolog, anhängare av moderat upplysning och rationalism. Som filosof var han med om att introducera kantianismen – sent omsider – i Åbo och som politiskt orienterad professor i filosofi arbetade han för en nationell idévärld i Finland, som inte skulle stå i opposition mot den ryska överheten.

Studierna i Uppsala

Anders Johan och hans två bröder, Fredrik (född 1781) och Wilhelm Gabriel (född 1786), studerade vid Uppsala universitet och inte vid Borgå gymnasium och akademin Åbo, vilket stiftstillhörigheten och släktförbindelserna närmast hade förutsatt. Å andra sidan hade fadern Johan Lagus, liksom morfadern Anders Kraftman, också studerat en tid i Uppsala och de hade inom prästerskapet olika släkt- och andra förbindelser på svenska sidan.

Anders Johan Lagus studieår i Uppsala inföll under en tid då både studier och studentliv var starkt beroende av ståndstillhörighet. Adelsstudenterna levde sitt eget liv, med egna informatorer och ofta utan att vara formellt inskrivna vid universitetet eller i studenternas nationskorporationer. Adelsynglingarnas akademiska studier var inriktade på en ståndsmässig framtid, inom militären, i ämbetsverken i Stockholm eller i bästa fall vid hovet. Universitetets övningsämnen, exercitierna, hade för dem en framträdande roll: undervisningen i moderna språk, dans, ritt och fäktning, musik och teckning. De blivande prästernas exercis i den Heliga Skrift, i teologin, de klassiska språken eller filosofin var för adelsmännen av underordnad betydelse vid deras val av levnadsbana, genus vitae.

Vy över nuvarande Odinslund, till vänster syns ett hörn av landshövdingens stall och posthusets gavel. I fonden Gustavianum, till höger Helga Trefaldighets kyrka (Bondkyrkan) och domkyrkan. Akvarell av Johan Gustaf Härstedt, en amatörkonstnär som i slutet av 1700-talet återgav vyer från Uppsala med omgivningar. Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

Efter grundstudier i filosofiska fakultetens ämnen ägnade sig studenterna åt studier i de specialiserade fakulteterna för examina i teologi, juridik eller medicin. Universitetsstudierna befrämjade i många fall en ståndscirkulation, särskilt genom bondestudenternas avancemang till präster, ofta till skollärare eller det lägre prästerskapet. I fråga om prästerskapet befrämjade studierna snarare en reproduktion, en återväxt inom ståndet. Prästsönerna blev själva präster eller inträdde i det lärda ståndet, i bästa fall som biskopar, professorer eller välavlönade prostar. Oftast slutade de som kyrkoherdar, ibland också genom nedåtgående cirkulation som adjunkter eller obetydliga skollärare. Borgarsönerna var en mellangrupp som kunde orientera sig åt olika håll, ofta som civila ämbetsmän.

I Anders Johan Lagus fall låg en bana som prästman eller inom det lärda ståndet närmast till hands som genus vitae, även om inga uttalanden av fadern eller av sonen själv finns beträffande hans framtidsplaner eller ”snilleval”, val av studier och inriktning. Anders Johan skrevs in som student i Uppsala 1788 vid tretton års ålder. Enligt samtidens synsätt var det en lämplig tidpunkt särskilt för adelspojkar eller professorssöner att inleda sina akademiska studier. De flesta inskrivna var betydligt äldre.

Anders Johan Lagus anlände till Uppsala tillsammans med sin informator Samuel Törner i början av augusti 1788, efter en hela tre veckor lång, motig sjöresa från Uleåborg till Stockholm. Därifrån tog man sig vidare med båt mot Uppsala. Här installerade sig Lagus och Törner mot slutet av månaden i hyrda rum hos traktören Moberg.

Universitetets rektor höstterminen 1788 var professor Jacob Fredrik Neikter, och den första oktober skrevs Anders Johan Lagus under hans överinseende in i universitetets matrikel: ”Anders Johan Lagus Fenno (1775). Filius Ad. Rev. D:ni Praep. Lagi in Idensalmi. Utitur informatore d:no Samuel Törner Ostg.”9 Den unge Lagus hörde till den minoritet av studenter som i matrikeln försågs med uppgifter om sin far och sin informator. Vanligen var det endast adelsstudenterna som inskrevs med namngiven informator, studiorum moderator eller praeceptor. Lagus var Fenno, finne, medan Törner var Ostg., Ostrogothus, från den östgötska nationen.

Uppsala 1801, från Carl Peter Hagströms kartverk över Sveriges städer. Stadens rutplan härrör från 1600-talets mitt. Kring domkyrkan, som dominerar stadsbilden, ligger Akademihuset, Bondkyrkan, Konsistoriehuset och Ärkebiskopshuset. Överst den äldre Botaniska trädgården från Linnés tid, nedtill slottet och den nyare trädgården. Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

Anders Johan Lagus verkar senare ha bott tillsammans med Törner hos historieprofessorn Eric Michael Fant, en av faderns gamla bekanta. Föräldrarna hade antagligen gett Törner och Fant, som personlig inspektor, någon form av instruktioner om Anders Johans studier. Den konkreta läsordningen utformades sedan terminsvis av Anders Johan Lagus och Törner tillsammans, utgående från katalogen över publika och privata föreläsningar, kollegier och övriga övningsämnen som stod till buds. Studierna fick en obligatorisk, encyklopedisk bredd i filosofiska fakultetens många ämnen. På ett tidstypiskt sätt var de en blandning av föreläsningar, kollegier, enskilda studier under informatorns ledning, skriv- och disputationsövningar och självstudier. Målet var i princip en magistersgrad som uppnåddes genom offentliga disputationer, först pro exercitio, ”för övnings skull” och därefter pro gradu, ”för graden”.10

Samuel Törner – informator, botanist, biblioteksamanuens

Johan Lagus val av informator har inte kunnat belysas närmare, men Samuel Törner hade åtminstone 1788 vistats i Finland och i Idensalmi. Törner var född i Norrköping 1762, där fadern var snusfabrikör. Hans studier i Uppsala var före och under Anders Johan Lagus studieår inriktade på naturvetenskaper och botanik, även om han senare för sin filosofie magistersgrad försvarade en historisk avhandling om hunnernas spår i Sveriges historia med Jacob Fredrik Neikter som preses. Därefter var han bland annat amanuens vid British Museum i London 1793, vid Lidénska biblioteket i Uppsala 1795 och vid Uppsala universitetsbibliotek från 1806. Han avskedades från tjänsten och avled 1822.

Törner var under sina senare år ett av de många lärdomsoriginalen i Uppsala. Han:

säges ha varit en utmärkt lärd man, synnerligast i lefvande språk och botanik, men saknade förmåga att meddela andra sina kunskaper; talade med färdighet en mängd språk, särdeles engelska, som han föredrog framför sitt eget modersmål. Hade i yngre åren rest mycket utomlands och var bekant med flere lärde samt nämnes med beröm af utländske resande, som på hans tid besökte Uppsala.11

De sista tolv åren arbetade han på ett stort botaniskt arbete ”Synonyma plantarum”, varav ett manuskript på tio volymer fullbordades. Anteckningarna om honom i ett matrikelverk över studerande östgötar i Uppsala avslutas med: ”Hans sinnessjukdom föranleddes af studiegrubbel och ett omåttligt förtärande af opium.”12

Flit och föreläsningar

I breven till fadern är Anders Johan mån om att framhålla sin föreläsningsflit och sina bokanskaffningar. Likaledes vill informatorn Törner helst ge en positiv bild av sin discipel, visserligen med ibland förekommande anmärkningar om bristande studieintresse och slösaktigt leverne. Förhållandet mellan Anders Johan Lagus och Törner var inte utan slitningar och dispyter. I ett skede, sommaren 1789, bad Lagus sin far om att till varje pris bli kvitt Törner och hans övervakning, men efter en tid hade de försonat sig och han var igen ”den bästa Karl i verlden”.

Fadern i Idensalmi får ofta ta del av sonens detaljerade läsordningar. Till exempel veckoprogrammet inför höstterminen 1789 omfattade föreläsningar i moral för professor Boëthius, i politik för professor Neikter, i grekiskan för professor Thorberg och i filosofi för professor Fant. Däremot meddelade han: ”Ingen Ängelska har jag läst som jag likväl bör gärna läsas, ingen Mathematik. […] Om S. Far skulle låta mig spara Hebræiskan för ty nog hinner jag den altid”. Dessutom lovar han försöka ”få et par collegium i Homerus”. Daniel Boëthius var professor i praktisk filosofi och en mångsidig nyhumanist, Jacob Fredrik Neikter var en känd estetiker och vitterhetsman, 1789 professor i vältalighet och politik. Abraham Thorberg blev 1790 utnämnd till professor i grekiska, Eric Michael Fant var som professor i historia närmast en lärd samlare, av samma slag som Porthan i Åbo.

Jacob Fredrik Neikter (1744–1803) var innehavare av den skytteanska professuren i vältalighet och statskunskap, en mångsidig kulturhistoriker och estetiker som introducerade många av det sena 1700-talets nya europeiska idéer i Uppsala. Som polyhistor var han en motsvarighet till Henrik Gabriel Porthan i Åbo. Kopia efter porträtt av Lorens Pasch d.y. Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

I februari följande år 1790 rapporterar Anders Johan att han åhör fyra professorer, Boëthius, Neikter, tf. professor Floderus samt Fant, och att han spelar klaver onsdagar och lördagar. Han avser att läsa Horatius hos hovpredikanten magister Dahl och matematik hos Bergstén och han övar sig i franska hos fru Forbes. För Samuel Törner läste han parallellt Horatius Carmina Epoder och Carmen saeculare samt två satirer. I mars skriver han att han också besöker dansmästaren och privatim professor Fant, som föreläser över 1700-talets historia. Söndagsmorgnarna anslogs för läsning i Nya testamentet.

Under våren 1790 fortsatte Anders Johan Lagus med att läsa för Törner: Euklides i geometrin, därtill Ovidius och Horatius och Nya testamentet på grekiska. Törner rapporterade i juni att Anders Johan läste Palephatius grekiska historia och Lucianus dialoger, publice, och ägnade sig åt ”Chriors componerande”, skrivövningar. Ett nytt inslag var på tyska, G.W. Rabeners satiriska brev. Fyra böcker av Euklides, de fyra räknesätten i bråk och tre böcker av Ovidius Metamorfoser hade likaså avverkats.

På höstterminen, den 27 oktober 1790, skriver Anders Johan till fadern om sina göromål:

stiger opp kl. 4 eller 5 läser då för mig sjelf någon ting til kl. 8 då jag går opp för H. Prof: Boethius kl 9 för Herr Professor Nejkter kl. 10 skrifver jag rent mina Collegier kl. 11 går jag opp för H. Prof: Flygare kl. 12 för H. Professor Fant kl. 2 e.m. läser jag Horatius, kl. 3 mathematique kl. 4 Livius eller Horatius tilsammans med en som heter Mellring ifrån kl. 5 til 6 skrifver jag på scripta kl. ifrån 6 til 8 är jag merändels i sällskap kl. 8 äter jag och lägger mig kl 10; om Onsdagar och Lördagar disputerar jag hos Adj. Drissel kl. 11 samt går opp för Professor Aurivillius kl. 9; om Lördagarne hafva vi convent om eftermiddagarne. Hebraiskan skal jag så uparbeta mig uti at jag vid min hemkomst kan på egen hand studera däri.

Ett studieprogram för en mönstergill student, enligt brevet till fadern. Brevet visar att Anders Johan var välbekant med universitetets professorer inom den filosofiska fakulteten. Han nämner som sina ”mästa sälskaper” professorerna Fant, Acrel och Thunberg, och är ”äfven något bekant” med Neikter.

I Uppsala hade Anders Johan Lagus möjlighet att lära känna många professorer som har fått en plats i svensk lärdomshistoria, bland dem Linnés efterträdare, upptäcktsresanden och botanikern Carl Peter Thunberg som omtalas många gånger i brevväxlingen. Thunberg var också preses för Anders Johan Lagus disputation 1791 och för detta avtackades han av fadern Johan Lagus med ett artigt brev daterat i Idensalmi den 19 augusti 1791 och ett honorar på tio riksdaler. Övriga familjebekanta var historieprofessorn Fant och medicine professorn Johan Gustaf Acrel, som skrev ut recept till modern Lovisa Lagus mot hennes ”fulslag”, infektion i fingret. Acrel övervakade också den unge Lagus vistelse och kur vid Sätra brunn. Den ”något bekante” Neikter hörde vid denna tid till universitetets lärdomsstorheter.

Anders Johan Lagus ägnade sig trots Samuel Törners motstånd även åt att jaga och höll sig en tid med fåglar i bur, en kanariefågel, en korsnäbb och en domherre. Naturalhistorien försummades inte heller i andra avseenden. Han samlade örter tillsammans med professor Thunberg och dessutom insekter. År 1789 meddelade han fadern att informatorn var beredd att sälja sin insektsamling och därtill en växtsamling åt honom. Törner hade 1788 varit respondent för en beskrivande avhandling om insekter för professor Thunberg.

Carl Peter Thunberg (1743–1828), botanist och forskningsresande, en av Linnés mest framstående lärjungar. Han var professor i medicin och botanik i Uppsala från 1784, ofta omtalad i Anders Johan Lagus brev och preses vid hans disputation 1791. Gravyr av Anton Ulrik Berndes 1801. Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

Ställvis skymtar också intresse för vitterhet fram i breven. Redan den första höstterminen 1788 föreslår Törner inköp av ”en Telemaque”, den mest utbredda moralisk-pedagogiska 1600-talsberättelsen för ungdomar i hela Europa. I oktober 1789 nämner Anders Johan Lagus att han har läst ”Prof. Thunb. resa 1:sta & 2:dra delen, Racine första Tomen samt Eutropius.” Eutropius var en romersk historieskrivare från 300-talet. I februari 1791 skriver han till fadern att han har köpt sig en frack, Lidners arbeten och börjat med Homeros Iliaden på grekiska. Bengt Lidners stormande känslosamma samlade dikter hade utkommit 1788 i två delar. Fracken, Lidner och Homeros ger en tidsbild i koncentrat av den unge studentens idévärld och dess nyheter – med Homeros som nyhumanismens bestående fixpunkt.

Anders Johan Lagus hörde till den Finska nationen i Uppsala och besökte dess möten ”som här kallas Landskap”, med sedvanliga disputationsövningar hos inspektorn. Senast här blev han bekant med den något äldre Frans Michael Franzén, student från Uleåborg. År 1790 omtalar han också att han besökte ”convent”, troligen disputationsövningar i enklare former inom nationsväsendet. Finska nationen var liten, 1790 hade den elva medlemmar under sin inspektor, anatomiprofessorn Adolph Murray och med magister Israel Gustaf Wenman som kurator. Anders Johan redogör också för ett antal resor utanför universitetsstaden till bland annat Norrköping, Västerås och Småland under drygt tre veckor hösten 1788, för en kur till Sätra brunn 1789 och till Alunda, som var prebende för hans hyresvärd professor Fant. Därtill besåg han ett bondbröllop i Almunge, Dannemora gruvor och en del av de uppländska järnbruken. Brunnskuren på Sätra sommaren 1789 visade sig kräva ansenlig ”penninge consumtion”, även om hela anläggningen förvaltades av Uppsala universitets medicinska fakultet, under överinseende av medicine professorn Johan Gustaf Acrel. Anders Johan Lagus ägnade sig åtminstone åt 1700-talets sedvanliga vattenkur och åt brunnsdrickning kombinerad med kalla bad.13 Kuren botade hans huvudvärk, mage och även ögonen, som ofta hade besvärat honom vid läsning.

Anders Johan Lagus bevarade brev täcker inte hela hans studieperiod i Uppsala. Av den Finska nationens kassaböcker framgår att han tillsammans med sin sex år yngre bror Fredrik på nytt skrivit in sig i nationen i slutet av november 1792. Bröderna erlade sina terminsavgifter för höst- och vårterminerna 1793, därtill ännu för vårterminen 1794. I oktober samma år skrevs bröderna in som studenter vid akademin i Åbo. Man kan anta att sommarferierna tillbringades i Finland och i Idensalmi, även om brev eller exakta uppgifter om detta saknas.14

Jämförbara brev av studenter och informatorer eller brev till studenter i Uppsala och andra svenska universitet från den gustavianska tiden har inte tidigare publicerats, inte heller studentdagböcker från denna tid. Från 1750-talet finns en svit med brev från greve Claës Julius Ekeblad i Uppsala till sin far Claës Ekeblad; de har anlitats av Oscar Levertin 1896 för studien ”En gustaviansk ädlings ungdomshistoria”.15 Den unge greven reste till Uppsala med egen informator, sedermera matematikprofessorn Fredrik Mallet, som också hade handhaft hans undervisning på ättens herrgård Stola. Claës Julius Ekeblad följde ett studieprogram med stark inriktning på praktiska ämnen som historia och juridik, aritmetik och geometri. Latin och teologi studerades mer ”discursivt”. Exercitieämnena, fäktning, ritt, teckning, musik på violoncell och skrivövningar i ”stil”, hade en stor roll med tanke på en framtidsbana som officer.

En omfattande brevväxling mellan studenten Carl Fredrik Mennander och hans far Carl Fredrik Mennander den äldre, biskop i Åbo 1757–1775 och därefter ärkebiskop i Uppsala, har utgetts i tryck 1939–1940.16 Biskopssonen skrevs redan som sexåring in vid akademin i Åbo 1754 och fortsatte som ett lärdomens underbarn 1761 sina studier i Uppsala. Hans brev till fadern är till stil och innehåll fullständigt annorlunda än Anders Johan Lagus brev. De är omsorgsfullt och perfekt turnerade, ibland på vers, ibland på franska eller latin som uppvisningsnummer av framsteg i studierna. Den unge Mennander uppvisar en förbluffande lärdom i alla ämnen, därtill ritar han, dansar och spelar flöjt och klaver. Levertin beskriver Mennander den yngre som student: ”Vid en 17–18 års ålder är denna väl dresserade apa färdig, kan disputera över alla sociala, litterära och filosofiska ämnen, funderar på att skriva en avhandling, som kritiserar Montesquieu – ingenting mindre – och kan gå ut i världen som en fulländad ung man.”17 I jämförelse är Anders Johan Lagus brev hållna på en handfast berättande vardagsnivå.

Uppsala universitet på Gustav III:s tid

Uppsala universitet hade haft sina glansdagar redan före Gustav III:s epok med stora internationella berömdheter i naturvetenskaperna som Carl von Linné och hans kring världen utsända apostlar samt Anders Celsius, astronom, fysiker och temperaturskalans uppfinnare. På 1740- och 1750-talen hade universitetsmiljön och dess byggnader rustats upp under ledning av arkitekten Carl Hårleman. Det gamla Gustavianum hade inretts på nytt med auditorier och bibliotekssalar, ett observatorium hade byggts för Celsius och ett nytt konsistoriehus hade blivit färdigt 1755. Universitetet verkade fortsättningsvis i domkyrkans omedelbara närhet. Kyrkans torn fick vid samma tid nya karakteristiska tornhuvar, även de ritade av Hårleman. År 1787 donerade kungen trädgården vid Uppsala slott till ny botanisk trädgård. Här uppfördes en monumental nyklassisk institutionsbyggnad som ett minnesmärke över arvet från Linné. Antalet inskrivna studenter under 1780-talet var drygt 400.18

Domkyrkan och akademins huvudbyggnad Gustavianum. Tornen hade ombyggts 1745 av arkitekten Carl Hårleman. Gustavianum från 1620-talet domineras av den tornliknande, unika och fortfarande bevarade anatomiska teatern, uppförd 1663 av Olof Rudbeck. Det globformade soluret överst förenar vetenskapernas himmelska och jordiska dimensioner. Teckning av Johan Gustaf Härstedt 1782. Uppsala universitetsbibliotek, Public Domain Mark.

Universitetets kansler 1771–1783 var Carl Rudenschiöld, 1783–1785 Gustaf Philip Creutz och därefter, under Anders Johan Lagus studietid, den unge kronprinsen Gustav Adolf. I praktiken föredrogs universitetets ärenden inför kungen av den svenska upplysningens kände förkämpe Nils von Rosenstein.19 Gustav III hade ett stort eget intresse för universitetet och dess förkovrande. Han besökte också upprepade gånger Uppsala under stort upplagda, välregisserade former och uppträdde gärna som huvudperson på den akademiska teatern kring disputationer och ceremonier.

Under Gustaf Philip Creutz tid som kansler hade kanslerssekreteraren Johan Eric Noreen en synlig roll i universitetslivet i Uppsala. Genom hans direktiv infördes olika kontrollsystem för examina, förhör och föreläsningsnärvaro, både för professorer och studenter. Creutz själv hade som mål att utplåna spåren av den ”scholastiska filosofin” och att förnya universitetsutbildningen allmänt, genom att införa moderna språk och modern litteratur i undervisningen. Under von Rosensteins år lättade de formella bestämmelserna och kungen ställde som mål att inrätta universitetet för ”upplysning och [det] för samhället gagneliga ändamålet, att utan åsidosättande af en grundelig lärdomsbyggnad göra vetenskaperne tjenliga at bland allmänheten utspridas”.20 Naturvetenskapernas betydelse för samhällsnyttan var en stående målsättning för universitetet, men de nya europeiska strömningarna inom filosofi, konst, nyare litteratur och historiska vetenskaper fick allt starkare insteg i Uppsala under Gustav III:s tid.

I ett riksomfattande perspektiv arbetade Gustav III målmedvetet på ett upphöjande av huvudstaden Stockholm till rikets intellektuella och konstnärliga centrum, via en rad nya kungliga institutioner, som i viss mån förvisade universiteten i Uppsala, Åbo och Lund till en provinsiell tillvaro.21 Svenska Akademien, Konstakademien och Musikaliska Akademien och de äldre Vetenskapsakademien och Vitterhetsakademien samlade många aktiviteter och begåvningar i sin krets. Kritiken av universiteten var tidvis hård bland de skarpa pennorna i Stockholm – bland dem namn som Johan Henrik Kellgren och Carl Gustaf af Leopold.22 De ansåg att universiteten var befolkade av grälsjuka pedanter och perukstockar, fångade i sina abstrakta system utan kontakt med tidens stora utländska skribenter och deras problem. De stora frågorna om samhällets och människans natur eller den radikala upplysningsfilosofins stora visioner odlades företrädesvis utanför universiteten. 1700-talsfilosofins stora namn som Locke, Hume, Montesquieu, Rousseau, Voltaire och Kant mottogs i Uppsala med viss skepsis men under den gustavianska tiden etablerade de sig så småningom även där, i dissertationer, på föreläsningar och studenternas ”convent”.

1789 års riksdag

I den Laguska brevsamlingen ingår en grupp brev som helt avviker från skildringarna av den akademiska miljön i Uppsala. Scenbilden förändras till Stockholm och riksdagshändelserna på vårvintern 1789. På riksdagen företrädde prosten Johan Lagus tillsammans med biskop Paul Krogius Borgå stift. Krogius hade redan deltagit i två riksdagar, 1778 och 1786, då också Lagus hade blivit vald till en suppleantplats för Borgå stift. Detta stift räknades till rikets mindre och dess två riksdagsmän stod tillsammans med tre företrädare från Åbo stift för den finska representationen i prästeståndet. Borgå stift var en enda valkrets – Åbo stift var indelat i två, Österbotten och ”nedre delen”. Riksdagsmannaval förrättades bland prästerskapet genom skriftlig omröstning, stiftsbiskoparna var självskrivna representanter för prästeståndet.23 Domkapitlen utfärdade den riksdagsmannafullmakt som även Lagus omtalar i breven hem. I Stockholm uppvisade han fullmakten först för ärkebiskopen Uno von Troil, som företedde den för riksdrotsen, varpå han kunde motta sin pollett som bevis på att han var röstberättigad ståndsmedlem. Granskning av fullmakter och uttagning av polletter – kort av kartong med ståndets sigill och riksdagsmannens namn – hörde till rutinerna vid riksdagarnas inledande. Prästeståndet sammanträdde av hävd i Stockholms konsistoriums sal i anslutning till Storkyrkan.24

Johan Lagus brev till hustrun Lovisa från sin resa till riksdagen i Stockholm inleds med ett brev från Uleåborg den 19 januari 1789 och avslutas med ett brev daterat i Åbo den 7 maj 1789. Han reste ”norra vägen” över Uleåborg och Torneå och återvände sjövägen via Åbo. På vägen till Stockholm besökte han även sonen i Uppsala. Huvuddelen av breven behandlar riksdagshändelserna i Stockholm under de kritiska veckor då Gustav III genom kraftfulla insatser lyckades behålla och förstärka kungamakten, genom att slå ner oppositionen inom adeln och samtidigt liera sig med de ofrälse stånden, prästerskapet, borgarna och bönderna.25

Den dramatiska riksdagens bakgrund låg i det dittills föga framgångsrika kriget mot Ryssland som inletts föregående sommar, i Anjalaförbundets stämplingar mot kungen sommaren 1788 och i rikets katastrofala krigsekonomi. En landsförrädisk officersklick hade öppet närmat sig fienden och den ryska kejsarinnan Katarina II med tanken att separera Finland från Sverige, som en möjlig rysk lydstat. Genom teatraliska framträdanden inför ständerna drev kungen igenom förenings- och säkerhetsakten med stöd av de ofrälse stånden, efter att ha arresterat adelns oppositionsmän. Förenings- och säkerhetsakten var ett tillägg till 1772 års regeringsform och stärkte kungens enväldiga ställning. Den inskränkte särskilt adelns tidigare privilegier, främst den uteslutande rätten att äga frälsejord.

Gustav III öppnade 1789 års stormiga riksdag den 2 februari i Rikssalen på Stockholms slott, inför rikets ständer och högsta ämbetsmän. Prästeståndet, där Johan Lagus företrädde Borgå stift, sitter församlat i en grupp för sig, till höger om mittgången. Detalj av Louis Jean Desprez målning Gustaf III öppnar Riksdagen (1789 års). Nationalmuseum, Stockholm.

Riksdagens andra stora frågor gällde regleringen av statsskulden och de ökade skatter som det fortsatta kriget krävde: krigsgärder och tilläggsbevillning. Riksdagens tre utskott, hemliga utskottet, bankoutskottet och bevillnings- och krigsgärdsutskottet stod i centrum vid frågornas behandling. Lagus var till en början den enda medlemmen från Finland i bankoutskottet och därmed särskilt engagerad i de finansiella frågorna, vilket även avtecknar sig i breven. Riksgäldens reglerande genom inrättandet av Riksgäldskontoret mötte motstånd bland riksdagsmännen, även bland de finska ledamöterna i borgarståndet. Lagus och biskopen i hans eget stift, Paul Krogius, förordade kungens förslag och genom det nya Riksgäldskontoret övertog ständerna ansvaret för statsskulden. Vid riksdagsfrågornas behandling stod adeln i allmänhet mot kungen och de ofrälse stånden. Beslutsgången under kungens styrning beskrivs också i Johan Lagus brev hem till Idensalmi.26 Hans brev återspeglar på ett intressant sätt den gustavianska tidens politiska kultur och praktiker, betraktade av en finsk man i ledet inom prästeståndet.27

I övrigt innehåller riksdagsbreven utförliga skildringar av Lagus umgängeskrets vid riksdagen och av olika sammanträffanden, börjande från kronprinsen och konungen till de ledande inom prästeståndet, biskoparna och de övriga prästerna. Han skriver också om sitt dagliga liv, sina bostäder, om anskaffningar av kläder, kragar, hattar och strumpor och om sina övriga uppdrag. Frågan om kläder och moden för de olika stånden var viktig för samtiden, som markeringar av tillhörighet och av själva ståndsordningen. Riksdagsmännens klädedräkt liksom frågor om skägg- och hårformer eller enskilda detaljer för de olika stånden – från böndernas enkla rockar till adelns franska sprätthöksmoden – var starkt betydelsebärande och debatterades mycket i offentligheten. Kläderna kunde signalera dygdighet eller slösaktighet, hög moral eller lättsinne. Genom sina nyanskaffningar vinnlade Lagus sig om att följa allmän praxis inom prästeståndet för sin framtoning i riksdagsoffentligheten.28

Därtill förmedlar han till hemorten valda nyheter, om utnämningar och skvaller från huvudstaden. Han kommenterar också konflikterna mellan kungen och adeln, antirojalismen bland sina motståndare och bland annat arresteringarna och landsförräderiprocesserna mot Göran Magnus Sprengtporten och Berndt Johan Hastfer. Ibland skymtar hustruns oro för prostens leverne i huvudstaden i hans svarsbrev, när han på tal om en supé med ”mycket supvaror af Pounche och Bischoff” bedyrar: ”Tro mig: jag lefver dock nygter: intet rus har jag tagit.” Han skriver också om sin allmänna sinnesstämning: ”Jag har haft någon plåga af min gicht och när ledsnaden öfver mit drögsmål kommer dertil, kan du finna, at jag intet lagt på fläsk.”

I breven behandlas även riksdagsmännens allmänna ekonomi under vistelsen i Stockholm. Av hävd skulle de ha tillgång till så kallade riksdagspenningar, ursprungligen insamlade från de egna valkretsarna i landet. Riksdagspenningarna eller dagtraktamentena varierade starkt för de olika stånden och var en återkommande källa till missnöje, med tanke på den ofta dyra livsföring som riksdagsmannaskapet i huvudstaden ansågs kräva. Inom prästeståndet uppbars riksdagspenningar även mellan riksdagarna av stiftens ”hemmavarande ståndsbröder” enligt församlingarnas storlek och ekonomiska resurser. Under 1700-talets lopp strävade man efter att utjämna prästeståndets dagtraktamenten för alla stift, till sex riksdaler per dag, för att täcka kostnader för resor, logi och uppehälle.29 I breven redogör Lagus ofta för utgifter och ekonomiska arrangemang, hans egentliga riksdagspenningar från Borgå stift hade inte anlänt ännu i mitten av mars.

Brevledes övervakade Johan Lagus via hustrun även nitiskt sin församling i Idensalmi, prästbolet och dess underhavande, byggnadsfrågor, lantmäteriförrättningar, olika anskaffningar och ekonomiska beslut. Under prostens vistelse i Stockholm föddes dottern Johanna Gustava, deras nionde barn. Hustruns brev till Johan Lagus har inte bevarats, men av svarsbreven att döma gällde hennes brev ofta just praktiska angelägenheter. Församlingen förestods i Lagus frånvaro av kaplanen Johan Forselius.

Den Laguska familjen i Idensalmi drabbades 1791 av en stor sorg. Lovisa Lagus avled oväntat den 23 mars i lungsot.30 Johan Lagus underrättade sonen om detta i ett brev till Uppsala daterat den 30 mars (ej bevarat). Sonen skriver sitt svarsbrev först den 5 maj:

Jag feck det [brevet] redan för 3 veckar sedan, men hade ej nog hardiesse, at läsa igenom det förr, än i går 8 dagar sedan. Men hvad får jag där läsa? Ack! Hvilcken bedröflig tidning som dock ej var nyhet för mig. O Du Rättfärdige! Du Milde Skapare! Hvarför lät Du mig njuta en så öm moders omvårdnad? då den skulle blifva så kort.

Brevretoriken

Breven från och till Johan och Lovisa Lagus, Anders Johan Lagus och Samuel Törner följer till sin uppställning och stil det normala för den tidens familjebrev. Deras form, adresseringar, inledningar och avslutningar återgår på de allmänna normer som genom undervisning och övningar infördes i Sverige under 1700-talet. Av breven framgår inte om uttryckliga modeller för dem anlitats från de handböcker eller brevställare som fanns att tillgå på svenska.

I Sverige odlades under 1700-talet en egen brevstil, närmast enligt nya franska icke-retoriska förebilder men också med drag från den tyska brevstilen med rötter i 1600-talet.31 Brevundervisningen fick stöd i olika läroböcker, av vilka den tidigaste var Anwisning til nätta och tydeliga brefs ställande från 1755, en översättning av ett franskt original av sieur de La Serre (Jean Puget) från 1600-talet. År 1764 utkom ett motsvarande verk av Gottlieb Wilhelm Rabener, översatt från tyskan: Rabeners Bref-ställare, eller Samling af bref och brefwäxlingar emellan åtskilliga personer och wid åtskilliga tillfällen. År 1781 utkom i Uppsala följande handledning på svenska, Praktisk afhandling om den goda smaken i bref, en översättning från tyskan av ett originalarbete av den kände författaren C.F. Gellert. Brevhandböckerna betonade det ”naturliga” i framställningen med flertaliga exempel och modeller för undervisning och övningar.

Klarhet, enkelhet och prydnad gällde som nya ideal, även för den borgerliga brevundervisningen, i stället för barockepokens formella retoriska definitioner och regler. Brevens olika genrer definierades noggrant och till dem hörde de uppfostrande breven från föräldrar till barn eller från informatorer till disciplar, såväl som brev av söner eller döttrar till föräldrarna. De Laguska breven är typiska familjebrev, familiaria. Informatorn Törners brev är mer distanserade redogörelser, mestadels för Anders Johan Lagus ”affairer” och hans egna bemödanden, omväxlande med klagomål och olika önskemål till fadern.

De senare breven av Johan Lagus från riksdagen i Stockholm vintern och våren 1789 till hustrun, prostinna i Idensalmi, är mindre galanta och mer handfasta, med nyheter och instruktioner. De inleds vanligen med ”Min Sötaste Hustru” och undertecknas till exempel: ”Jag lefver Din trogne Man” eller ”Din trognaste vän”. I den löpande texten förekommer ofta tilltalet ”Mit hierta”.

Informatorn Samuel Törners brev till Johan Lagus har ett formellt tilltal som användes för högre prästerskap, vanligen ”Högärevördige och Höglärde Herr Probst” och med motsvarande underskrift: ”Har äran för öfrigt med fullkomlig respect framhärda Högärevördige och Höglärde Herr Probstens ödmjukaste tjänare Samuel Törner.” I Törners enda bevarade brev till prostinnan Lagus tilltalas hon ”Högädla Fru Probstinna”, med slutformeln ”Min ödmjukaste Vördnad för Herr Probsten ej förglömmandes förmäla har jag äran innesluta mig uti Högädla Fru Probstinnans ovärderliga Ynnest, och framhärda med fullkomlig högaktning til döds stunden. Högädla Fru Probstinnans ödmjukaste tjenare Samuel Törner.” Också professor Eric Michael Fant inleder sitt brev till prosten Lagus formellt med ”Högärevördige Herr Prost” och avslutar det med ”Högärevördige Herr Prostens ödmjukaste tjenare Fant.”

Brev av Anders Johan Lagus till Johan Lagus från Sätra brunn den 2 juli 1789. Formuleringarna, börjande med ”Min Huldaste Fader” är typiska för breven till fadern. Sonen väntar att fadern ska meddela om sin hemkomst från riksdagen i Stockholm: ”Gud den högste låte Söta Far vara lyckeligt öfverkommen!” Nationalbiblioteket, Helsingfors.

Anders Johan Lagus brev till fadern och modern är sakligt refererande redogörelser för studier och händelser, utan utarbetade stilistiska figurer. Formellt återgår breven säkerligen på de övningar som ingick i den sedvanliga informatorsundervisningen. Osäkert är till vilken del de följer Törners diktamen. I ett fall påtalar Törner att han – uppenbarligen mot vanligheten – inte har haft äran att få se Anders Johans brevkoncept. Breven inleds vanligen med ”Min Huldaste Fader” eller ”Min Huldaste Moder” och avslutas oftast med ”Min Huldaste Faders lydigaste son A.J. Lagus”. ”Söta Far” och ”Min Huldaste Fader” är återkommande tilltal också i själva breven. Ibland förekommer mer utbroderade formuleringar som ”Jag förbl. näst min ödmjuka compliments till Söta Mor samt min Kärl. hälsning til Syskonen, med all barnslig lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus.” Motsvarande, typiska formuleringar återkommer i många andra 1700-talsbrev från söner till fäder, exempelvis i ett publicerat brev från 1767, av den unge Eric Myrin till hans far med en begäran om penningar hemifrån.32

Johan Lagus fästmansbrev som avslutar denna utgåva som en särskild exkurs i brevretorik har en annan karaktär än familjebreven. De har ett drag av galanteri och känslosamhet i kärleksfrågor, något som var välbekant från de samtida populära brevromanerna. Överskrifter, inledning och avslutande formuleringar är tidstypiska: ”Min Gracieusaste Mademoiselle. Jag vore den oartigaste, om jag skulle försumma den ömaste af mina skyldigheter, at opvagta Eder” - - - ”Sötaste Mademoiselle” - - - ”Må väl, mit lilla Hierta, och var förvissad, at jag lefver och dör Eder Min sötaste Fästemö trognaste Fästeman Joh. Lagus” - - - ”Min Aldrasötaste Fästemö” - - - ”Eder Min Utvaldaste Fästemö ödmiuktrognaste Fästeman Joh Lagus”.33 Fästmöns, Lovisa Kraftmans brev finns inte bevarade för jämförande studier i samtida kvinnlig brevstil och -form.

Anders Johan Lagus blev 1795 magister i Åbo och 1817 teologie doktor. Han var mångfaldig professor: 1805 i logik och metafysik, 1812 i praktisk filosofi och 1824 i teologi. Lagus iklädd prästdräkt med Vladimirordens kors, porträtt av okänd konstnär från 1820-talet. Matti Klinge, Furstendömet Idensalmi. Modernitetens projekt hos släktnätverk i periferi, Helsingfors: Finska Vetenskaps-Societeten 2016.

Sammantagna ger de nu utgivna Laguska breven okonstlade tidsbilder från den gustavianska tiden och ett nytt källmaterial för studier på många plan: familje- och släkthistoria, lokalhistoria, student- och universitetshistoria, lärdomshistoria, politisk historia och politisk kultur, brevhistoria, umgängeshistoria och mycket därtill. Stora frågor blir belysta nerifrån, ur ett vardags- och familjeperspektiv, genom små, konkreta detaljer. Breven avspeglar förhållandena mellan individ, samtid och samhälle, både när det gäller det akademiska och det politiska. Anders Johan Lagus framträdde senare som en betydande professor i Finlands idé- och lärdomshistoria. I Uppsala, vid landets förnämsta universitet, och i kontakterna med dess ledande professorer fick han sina första formativa intryck för sin vetenskapliga och offentliga verksamhet.

Källor och litteratur

Nationalbiblioteket, Helsingfors

Handskriftssamlingen

Laguska släktens arkiv 1770–1931 (Coll. 543.2, 543.3 och 543.4)

Akiander, Matthias, Herdaminne för fordna Wiborgs och nuvarande Borgå stift, Bidrag till kännedom av Finlands natur och folk 13, Helsingfors: Finska Vetenskaps-Societeten 1868.

Annerstedt, Claes, Upsala universitets historia 3, 1719–1792. 1. Universitetets öden, Uppsala: Uppsala universitet 1913.

Carlsson, A.B. (utg.), Uppsala universitets matrikel. Tredje bandet, 1750–1800, Uppsala 1946, http://uu.diva-portal.org/smash/get/diva2:1505964/FULLTEXT01.pdf (läst 18.3.2023).

Carpelan, Tor & L.O.Th. Tudeer (utg.), Helsingin yliopisto. Opettajat ja virkamiehet vuodesta 1828. II, L–Ö, Helsinki 1925.

Hansson, Stina, Svensk brevskrivning. Teori och tillämpning, Skrifter utgivna av Litteraturvetenskapliga institutionen vid Göteborgs universitet 18, Göteborg 1988.

Klinge, Matti, ”Det kejserliga universitetet”, Matti Klinge et al., Helsingfors Universitet 1640–1990. Andra delen. Kejserliga Alexanders Universitetet 1808–1917, Helsingfors: Otava 1989, 9–139.

Klinge, Matti, ”Lagus, Anders Johan”, Kansallisbiografia-verkkojulkaisu, Studia Biographica 4, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1997– , http://urn.fi/urn:nbn:fi:sks-kbg-003518 (läst 18.3.2023).

Klinge, Matti, Iisalmen ruhtinaskunta. Modernin projekti sukuverkostojen periferiassa, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 1087, Helsinki 2006. [Även utgiven på svenska: Furstendömet Idensalmi. Modernitetens projekt hos släktnätverk i periferin, Bidrag till kännedomen av Finlands natur och folk 198, Helsingfors: Finska Vetenskaps-Societeten 2016.]

Knapas, Marja Terttu (red.), Ylä-Savon kirkot. Iisalmi, Pielavesi, Kiuruvesi, Lapinlahti, Sonkajärvi, Sukeva ja Vieremä, Suomen kirkot – Finlands kyrkor 19, Helsinki/Helsingfors: Museovirasto/Museiverket 1993.

Kotivuori, Yrjö, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Lagus, verkkojulkaisu 2005 https://ylioppilasmatrikkeli.fi/henkilo.php?id=7454 (läst 18.3.2023).

Kotivuori, Yrjö, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Anders Johan Lagus, verkkojulkaisu 2005 https://ylioppilasmatrikkeli.fi/henkilo.php?id=10906 (läst 18.3.2023).

Laasonen, Pentti, Suomen kirkon historia 2. Vuodet 1593–1808, Porvoo & Helsinki & Juva: Werner Söderström Oy 1991.

Lagus, Anders Johan, Dissertatio entomologica novas insectorum species sistens, cujus partem sextam consensu exp. Fac. Med. Upsal. præside Car. Petr. Thunberg, … publico examini subjicit Andreas Johannes Lagus, Fenno. in audit. hort. bot. d. I Jun. MDCCXCI, Uppsala: Uppsala universitet 1791.

Landberg, G., Den svenska riksdagen under den gustavianska tiden, Sveriges riksdag 1:7, Stockholm 1932.

Leskelä-Kärki, Maarit, Anu Lahtinen & Kirsi Vainio-Korhonen, Kirjeet ja historiantutkimus, Historiallinen Arkisto 134, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2011.

Levertin, Oscar, ”En gustaviansk ädlings ungdomshistoria”, Från Gustaf III:s dagar, Stockholm: Albert Bonniers förlag 1896, 173–220.

Lindberg, Bo, Den akademiska läxan. Om föreläsningens historia, Kungl. Vitterhets historie och antikvitets akademiens handlingar, Historiska serien 36, Stockholm 2017.

Lindberg, Bo, Disputation, dissertation, avhandling. Historien om en genre, Kungl. Vitterhets historie och antikvitets akademiens handlingar, Historiska serien 40, Stockholm 2022.

Lindroth, Sten, Uppsala universitet 1477–1977, Uppsala: Uppsala universitet 1976.

Lindroth, Sten, Svensk lärdomshistoria. Gustavianska tiden, utgiven av Gunnar Eriksson, Stockholm: Norstedt 1981.

Lönnroth, Erik, Den stora rollen. Kung Gustaf III spelad av honom själv, Stockholm: Norstedt 1986.

Mansén, Elisabeth, Ett paradis på jorden. Om den svenska kurortskulturen 1680–1880, Stockholm: Atlantis 2001.

Odén, K.G., Östgötars minne. Biografiska anteckningar om studerande östgötar i Uppsala 1595–1900, Stockholm 1902.

Oittinen, Vesa, ”Suomen ensimmäiset kantilaiset”, Ajatus 56, Helsinki 1999, 45–87.

Renvall, Pentti & Claës Gripenberg, Finsk representation i Sveriges Riksdag, Stockholm: Natur & Kultur 1967.

Segerstedt, Torgny T., Den akademiska friheten under gustaviansk tid, Acta Universitatis Upsaliensis C 29, Uppsala 1974.

Sennefelt, Karin, Politikens hjärta. Medborgarskap, manlighet och plats i frihetstidens Stockholm, Stockholms stads monografiserie 216, Stockholm: s.a.

Skuncke, Marie-Christine & Henrika Tandefelt (red.), Riksdag, kaffehus och predikstol. Frihetstidens politiska kultur 1766–1772, Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 649, Helsingfors 2003.

Stavenow, Ludvig, ”Studier i ståndsriksdagarnas senare historia. Presteståndets sammansättning och formerna för dess riksdagsmannaval”, Göteborgs Högskolas Årsskrift. Bd 1, Göteborg: Wettergren & Kerber 1895, 1–91.

Tandefelt, Henrika, ”Tacksägelser, troféer och en talmans död: politiska ceremonier och scener under krigsåren 1788–90”, Sjuttonhundratal, Uppsala: Sällskapet för 1700-talsstudier 2008, 25–43.

Tengström, J.J., Chronologiska förteckningar och anteckningar öfver Finska universitetets fordna procancellerer samt öfver faculteternas medlemmar och adjuncter, från Universitetets stiftelse inemot dess andra sekularår, Helsingfors 1836.

Vainio-Korhonen, Kirsi, ”Suomalaisten aatelisnaisten kirjeenvaihto 1600- ja 1700-luvuilla”, Maarit Leskelä-Kärki, Anu Lahtinen & Kirsi Vainio-Korhonen, Kirjeet ja historiantutkimus, Historiallinen Arkisto 134, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2011, 141–162.

Österbladh, Kaarlo, ”Suomen papiston edustus Ruotsin vallan aikuisilla valtiopäivillä”, Finska kyrkohistoriska samfundets årsskrift 1931, Helsingfors 1931, 289–322.

Österbladh, Kaarlo (utg.), K.F. Mennanderin lähettämiä ja saamia kirjeitä – Brev från och till C.F. Mennander, Suomen historian lähteitä IV, 1–2, Helsinki: Suomen Historiallinen Seura 1939–1940.

Noter

Laguska släktens arkiv (Coll. 543.2, 543.3 och 543.4, arkivförteckning nr 115), Handskriftssamlingen, Nationalbiblioteket, Helsingfors. Arkivet donerades av släkten till Nationalbiblioteket 1996 och katalogiserades 1998.

Gå till notreferens 1

Akiander 1868, 225–226.

Gå till notreferens 2

Knapas 1993, 11–17, 35, 45–46.

Gå till notreferens 3

Akiander 1868, 226. Om Anders Johan Lagus födelsedatum och -år föreligger olika uppgifter, det riktiga torde vara 10.7.1775. Klinge 2006, 239–240.

Gå till notreferens 4

Om Anders Johan Lagus akademiska karriär, se Tengström 1836, 308–309; Carpelan & Tudeer 1925, 305–306; allmän levnadsbeskrivning i Klinge 2006, 239–308. Uppgifter om Johan Lagus och Anders Johan Lagus i studentmatriklarna med utförliga tilläggsreferenser, se Kotivuori 2005a och 2005b.

Gå till notreferens 5

Dissertatio entomologica novas insectorum species sistens, cujus partem sextam consensu exp. Fac. Med. Upsal. præside Car. Petr. Thunberg, … publico examini subjicit Andreas Johannes Lagus, Fenno. in audit. hort. bot. d. I Jun. MDCCXCI.

Gå till notreferens 6

Om kantianismens insteg i Åbo, se Oittinen 1999, 45–87. Även Klinge 2006, 255–264, om Anders Johan Lagus olika avhandlingar och tjänstetillsättningarna i Åbo.

Gå till notreferens 7

Klinge 1989, 9–76, om Anders Johan Lagus särskilt 31–37, om ”Universitetets väsen” 46–90.

Gå till notreferens 8

Carlsson 1946, 286.

Gå till notreferens 9

Allmänt om föreläsningarnas och disputationernas historia i Sverige: Lindberg 2017 och Lindberg 2022.

Gå till notreferens 10

Odén 1902, matrikel nr 3651.

Gå till notreferens 11

Odén 1902, matrikel nr 3651.

Gå till notreferens 12

Om Sätra, se Mansén 2001, 86–87, om vattenkurer, se Mansén 2001, 108–117.

Gå till notreferens 13

Klinge 2006, 251–252.

Gå till notreferens 14

Levertin 1896, 173–220.

Gå till notreferens 15

Österbladh (utg.) 1939–1940.

Gå till notreferens 16

Levertin 1896, 185.

Gå till notreferens 17

Uppsala universitets idé- och lärdomshistoria i kortform, se Lindroth 1976, om den gustavianska tiden 111–134, om studier och vardagstillvaro 134–141. Om universitetet och dess professorer även Lindroth 1981, 10–20. Grundläggande historik, Annerstedt 1913.

Gå till notreferens 18

Lindroth 1981, 189–193; Segerstedt 1974, 203–206.

Gå till notreferens 19

Segerstedt 1974, 214.

Gå till notreferens 20

Om epoken allmänt, Lindroth 1981.

Gå till notreferens 21

Lindroth 1981, 186.

Gå till notreferens 22

Stavenow 1895, 41–57, om den gustavianska tiden 81–89; Laasonen 1991, 377–381.

Gå till notreferens 23

Sennefelt s.a., 56.

Gå till notreferens 24

Om riksdagens allmänna förlopp, se Landberg 1932; Lönnroth 1986, 194–205; Tandefelt 2008, 34–36.

Gå till notreferens 25

Särskilt om de finska riksdagsmännens insatser, Renvall 1967, 374–393. Om Lagus allmänna rojalism, Klinge 2016, 57, 146–149.

Gå till notreferens 26

Skillnaderna i politisk kultur och praxis under Gustav III jämfört med tidigare riksdagar var markant, se Skuncke & Tandefelt 2003 om frihetstidens riksdagar. Sennefelt s.a. behandlar utförligt frihetstidens konkreta politiska kultur, platser och beteendemönster i samband med riksdagarna. En kontinuitet till gustaviansk tid i de flesta avseenden framträder dock tydligt i Johan Lagus brev.

Gå till notreferens 27

Om klädedräkt, symboler och distinktioner på riksdagarna, se Sennefelt s.a., 229–238.

Gå till notreferens 28

Stavenow 1897, 84.

Gå till notreferens 29

Klinge 2006, 58. Enligt osäkra uppgifter skulle hon i början av mars ha fött en dotter, döpt till Benedikta Lovisa efter sin mor och död i späd ålder.

Gå till notreferens 30

Om 1700-talets svenska brevretorik, se Hansson 1988, 42–63.

Gå till notreferens 31

Hansson 1988, 185–187.

Gå till notreferens 32

Om 1700-talets brevkultur, och särskilt brevväxling mellan adelsdamer, se Vainio-Korhonen 2011, 141–162.

Gå till notreferens 33

Brev till och från Uppsala 1788–1791 samt brev från Stockholm 1789

Samuel Törner till Johan Lagus, 7.8.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Så tilfrids ställande, som det är at kunna lemna fullständiga underrättelser om sine affairers ställning; så ledsamt förekommer det å andra sidan at se sig tvungen at uteblifva med mycket, hvarom man hade skjäl at äska underkunnighet eller uplysning. Skulle jag derföre, i anseende til resans långsammare framfart vinna ursägt för upskåf uti skrifvande, torde det synas billigt1 och för mig hugnande, som altid åstundat hafva mina pligter fullkomligen upfyllde.

Försynen blifver beständigt et ämne för en känslofull och ödmjuk tacksamhet, som med en säker, och från stormande väder befriad väg ledsagade oss lyckligen til Sveriges hufvudstad, äfter ungefär 3 veckors sjöresa. Uti Stockholm uppehöllo vi oss 8 dar vid pass, under väntan på det för motvind, 5 mil från Staden uppehållna Uhleå-Skeppet, och Jackten, som skulle afgå til Upsala; och nu är det just 8 dagar sedan kosan stäldes från hufvudstaden, och ändock måste man, för det oblida ovädret och contraira2 stormen förbida skutans anländande med sakerne, som ligger quar hållen 3 fjerdedelsväg från Upsala.

Dessa omständigheters vidrighet hindrar at vara omständeligare uti vårt tilståndsberättande, hvilket jag dock skal bjuda til, äfter all förmodan härnäst tilräckeligen ha den äran förbättra.

Nästkommande Söndag först, blifver härstädes tacksägelse hållen för Segren öfver Ryssarne til sjöss d. 17 Junii.

Emedan Herr Professor Melanderhjelm blifvit befordrad til någon employ3 uti Stockholm, såsom Ingenieur Capitaine, eller något dylikt vid fortification4, har dess gård blifvit af Herr Professor Fant hyrd, och vi således försatte i stånd at vidtaga annat logement, hvilket, både bättre och med lindrigare pris blifvit hos en Tracteur5 Moberg erhållit 2ne rum à 8 R:dr om året, utom gardiner, som kosta 32 sk. därtil årlig.

Tiden förbjuder at tillägga mera, förutan min Vördnads och oaflotliga tilgifvenhets förklarande för Högädla Fru Prostinnan, och compliments til Mademoiselle Lagus och Dess kära Bröder, hvarvid jag icke förgäter Herr Agander, samt andre Herrar bekante och Högagtade Vänner.

Har äran för öfrigt med fulkomlig respect framhärda Högärevördige och Höglärde Herr Probstens ödmjukaste tjänare Samuel Törner

Samuel Törner till Johan Lagus, 21.8.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Här medelst har äran hosskicka räkning på hittills åtgångne penningar. Äfter jag ärnat bortresa och ganska få bruka hämta mellan termin, men än mera at förskaffa H. Lagus roligare och sällskap; har jag spisat portionsvis hos min Värd och Trackteur; men framdeles lärer ändra om så behagas.

Äfvenledes härvid åtföljer 6 st. prænumerations sedlar om H. Probsten behagade deraf meddela hugade Köpare: 1 har jag redan aftagit för H. Lagi räkning.

Ty värr glömde jag sist ha den äran berätta om H. Profess. Murray såsom Fennicæ N. Inspector. H. Mag. Petrejus afmålade för mig i förtroende Dess Caractere, såsom mindre fördelagtig ell. mycket egennyttig, och bad mig agta mig för någon dependence6 af honom, såsom mycket kostsam. H. Prof. Doct. Acrell och Pr. Murray är annars mycket brouillerade7 sins emellan, hos hvilken förre jag haft den äran presentera H. Lagus, som småningom begynt, men ännu icke ordinerats något för synen.

Äfter senare efterrättelser skall Prof. Melanderhjelms flyttning ej vara aldeles gifven, annars skulle Han blifva S. Directeur för någon skoleinrettning uti Stockholm. Härstädes finns nu Curatorn F. nationis Mag. Vennman sine8 curatela9 ty ingen conterraneus10 är än ankommen, men lära blifva en 3 a 4 – Om H. probsten funne sig vid at skicka hit 1 Tunna smör til Hösten ville Tracteuren gerne gifva 36 d:r p. och upsala fracten til. Jag skrifver det på dess begäran. Nya L. Lexici 1 Tom blifver innan kort ferdig.

Prof. Thunberg har bevist mycken grace11, såsom vi äfven i framtiden kunde vänta många angenäme förmåner af dess ynnest och bevågenhet. Här höras beklagelige nyheter; tidningarne lära väl nämt en del redan. Vid Vaxholmen skola ryske skeppen infunnit sig vid denna im motam inter motus pupem12. H. Probsten torde säkrare och bättre kunna veta tilståndet af Svenske affairerne uti Finnland, hvar uti K. i Preussen redan sägs sig med 60 000 män infunnit. Sv. Flottan sägs inspärrad vid Helsingfors. 3:dje flocken af Ödmans samlingar uti Naturkunn. kommer nu snart ut och kosta alla 34 sk. – Sonnerats resas utdrag erhölls uti upsala vid lägenhet, skall ha äran tilskicka tillika med priset på hvarje piece.

Förre 2 gång. hade ej äran se H. Lagi concept til S. K. Föräldrar, och lika myckt det, nu hände det. Om jag, oacktadt H. Probstens månge föreställningar ej finner mig vid at instämma uti H. Lagi Sånger; icke heller fördrager dess näsvishet och envishet at påtruga mig sine toner; så kunde han likväl ha sparat sin nitiske penna. Helst han kan vara försäkrad at aldra minst har min mening varit at derföre aflåta dermed, äfter jag ingen lön af Herr Probsten förväntar. Han reser nu förmodeligast med mig til Småland at finna huru ett och annat är där äfter hans smak: at carpera13 deras seder inrättningar m.m. Jag ber uprigtigt Gud at förläna mig vid hela dess upförande all möjlig stumhet och insensibilite14 Gode Gud förlän mig denn sama at aldrig förgå mig!! Himlen vet at jag icke skattat det moment lyckligt då jag pressade mig med så mycket bekymmer at tjäna H. Probsten. Våra disputer gå esomoftast15 därpå ut huru det är möjeligt upfylla H. Probstens vilja och min. Jag tror det vara nog lätt. Åtminstone tror jag at H. Probsten ej skulle blifvit offenderad16 däröfver, at jag under Sjöresan fann rådeligare at vagta Synen, icke exponera sig mot en brännande sol, än hushålla och spara en gammal hatt. Kanske det aldrig varit H. prostens mening. Jag skall bjuda til skaffa sång mästare – ell. någon timma därvid. Sysslan är ledig.

Silfver verja kosta väl en 30 p. med virat fäste – Blött Bröd ock smör samt fisk erhölls – samt ljus – olyckligt vis glömde hos G. Cajanus. Brefven som ankomma har jag dragit omsorg om at rigtigt mig ell. oss tillställas.

En oförskämd käring på Uhleåjackten spolierade17 oss på ett af Lakanen, Gud löne hänne! inge fler sängklär befunnos än som H. Probsten upskrifvit, men H. Lagus sade at någre kuddar vore med chaisen til Uhlå åt honom ämnade.

Hans Skos Spännen fann han ej igen at utbyta. Prof. Bondne är förbi – länge sjuk.

Jag skall ha den äran göra samt hushålla för H. Probstens tjänst så långt jag förmår: men ultra posse nemo obligabitur18.

Förlåt min hastighet förblif: med tilbörligaste estime19 med ödmjukaste compliment til M. Vördade anförvant: Högärevörde och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tj:re S. Törner.

Samuel Törner till Johan Lagus, 9.10.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Det var just den senaste högagtade skrifvelsen, som jag afvagtade at ha äran inhändiga, innan jag ville aflemna dessa rader. Hoppet slog mig ej heller felt den tid jag trodde det anlända.

Jag måste bekänna at dess genomläsning ej skedde utan undran på den skrifart däruti härrskar, i hänseende på min sednaste; ehuru jag icke kan ångra hvad jag utlåtit mig; blott önskat at tiden unnat mig bruka mer städade meningar.

Jag har äran högeligen tacka för det sinnelag hvarmedelst H. Probsten behagat uptaga; hvad mit sinnes fullhet och förtrytsamhet då dicterade mig. Och beklagar af alt mitt hjärta at H. Anders Joh. förhållande utpressat mig dylika missnöjen.

Men måtte jag icke vidare oroa H. Probsten med så okära ämnen, och litet calmera20 mitt rörda sinne af Herrskapet ovanliga complaisance21 och föröfrigt ihogkomma Horatii sentence: Durum, sed levius fit patientia, quicquid corrigere est nefas22. Mängden af referenda23 öfverhopar mig. Jag skulle omtala min resa med H. Anders Johan til Småland: hvad der kunnat vanka för godt: detta måste jag spara för närvarande. Beklagar endast at jag icke kunde därvid förskaffa honom flere bequämligheter, än att strapagerne24 m.m. mycket, torde hände öfvervägde nöjena. Åtminstone sökte jag möjeligast til at skaffa honom all commodite25 och satisfaction. Göromålen ha hindrat mig at tilförene skrifva desse tankar: Jag förmodar, at så väl detta, som at någon kostnad blifvit gjord vid flyttningen från det förra Logie måtte benäget ursägtas.

Bullersamhet., Aflägsenheten från Academien, bequämlig. at så godt som mot sin vilja lefva något öfverflödigare, ha determinerat26 mig at intaga de rum, som för oss voro påtingade: nämligen hos Prof. Fant uti ganska tysta rum, som tilförene ha varit Biskopar och andre märkelige män längre tid bebodde, och par hazard27 mot förmodan ej lära kosta mer än en 8 d:r mera. Nu är man som knappast endtelig. kommen i ordning. H. Lagus torde berätta sina öfningar. Latinske Biblen läses innan kl. 8 af mig daglig. k. 10 til 11 P. Floderus uti Theophrastus k. 11 P. Svedelius Ovid. Heroides och Livius k. 12, P. Fant H. patriæ k. 2 för M. Nicolai Virgilius privat k. 3 Tisdag. och Fred. försöker at lära på Claver annars vill afhöra Pr. Fants prælect. in ― H. univers. hujus Sæculi. För öfrigt ser han sig ej i stånd at något förut meditera, eller mera vilja läsa hvarken publice ell. privatim. Prof. Acrel soignerar28 honom med bäste vilja och ypperlig kännedom. Sedan maskarne äro drefne, lärer han gifva något hufvudstärkande. Jag lefver i det hopp at hans svaga syn känsla ansenlig. stärkes och hjelpes genom ledighet maklighet och ro – Fast det jag mins mig en gång haft äran nämna. Simonis Biblicum Lexicon är ofelbart den behändigaste och lindrigaste, annars Cocceji som kostar 12 plåt.

Nu har Herr Lagus fatiguerat sig29 med vidlöftigt skrifvande. Han är dock at gerna för at ursägtas. Jag har endast bedit honom vara mindre vidlöftig och agta sina ögon. För at få besvara Herr Probsten antågande brefver och hindrat förleden Thorsdag, dagen äfter sitt student blifvande upskjöts brefven. Detta förlåter H. Probsten benäget – – Smöret gälde marknaden blått 33 d:r – Vore det intet skam och skada för Lilla H. Lagus at lemna placen här vid vintren, vore fredligare tider: så skulle jag icke regrettera30 dess retour31 in patriam32. Gud vet dock at jag skall bjuda til at både tjäna honom och H. Probsten och göra dess varelse dräglig – måtte H. Probsten icke tro at jag äflas äfter belöning: Vore dess, blifver – är dess conduit33 emot mig humaine är jag nog belönd!

Min ödmjukaste respect för F. Probstinnan, Mamsell och Herrarne Lagi samt öfrige bekante framhärdar med all respect Högärevördige och H. H. Probstens ödmjukaste tjänare S. Törner

Samuel Törner till Johan Lagus, 15.10.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Den korthet och hastighet, hvarmed jag sist hade äran upvagta Herr Probsten uti mitt sista bref: den välkomna och gunstbenäget tilstyrde recommendencen af d. 26 Sept, hvilken jag i går inhändigade, determinera mig at vid detta tilfället ha äran aflemna desse rader. Jag ville högeligen önska det försynen behagade uppehålla H. Probsten vid helsan och krafter, och afvända så obehagliga nyheter, som H. Probstens bräckta helsa; hvilket H. Cammereraren Salonius mig berättade.

I mitt senaste bref hade jag äran medskicka räkningen på utgifterne sedan min afresa til Småland til d. tid, brefvet aflemnades, och ville önska hushållstrången med benägna ögon af H. Probsten måtte anses; så visst som jag bjuder til at afböja alt öfverflöd och onödig kostnad. Vårt vistande i Småland tillika med up och nedresan påstod 3 veckor och någre dar. Under denna tid uppehöllo vi oss mäst hos min Svåger Berg, Frälse Cammerer hos en Baron v. Knorring på Hällerö 3 mil från Westervik. Resan borttog mycken tid i anseende til tidige nattquarters tagande m.m. På nedresan foro vi genom Enköping, Strängnäs; och på hitresan tog en kostbarare väg blott för H. A. Johans skull, genom Söderköping, Norrköping, hvarest jag förblef 1 dygn, Westerås, råkade dit just i marknaden, Köping dock innan nämde stad, vid pass 70 mil fram och tilbaka; och för bequämligheten skull köpte en Enhetsvagn i Småland. Jag rådde ej för at jag icke kunde förnöja H. Lagi smak at färdas mycket fort, mina små samlingar, saker, jag själf, som tog den sämsta platsen på voituren34, kunde icke medgifva någon skjuts en seuigneur35. Jag har äran uprista desse småsaker, för at justifiera mitt upförande under denna tiden. I Norrköping påhälsades M. Holmberger Rect. Sch. som visade oss alla sine samlingar conchulier36, mineralier m.m. ända til Mischna och judiske kyrkans ritualie bok etc., kyrkorne besågos, tyska och svänska staden genomvandrades etc. och skedde detta en söndag.

Herr Probsten hade anmodat H. Doct. Petrejus at presentera Sin H. son för D. Odhelius; hvilket Han behagade mig förständiga37. Kortheten af vår vistelse där H. Doctorns occupationer m.m. hindrade dettas verkställande; hvilket var bäst: kostnad, ingen avantage38, hade däraf blott härrört; sedan man nu, m.g.h. bättre lärer kunna inse ― förekomma ell. hjelpa sjukdomen. H. A. J. går esom oftast til H. D. Akrell; hvilken äfter berättande altid visar fryntlighet och ömhet och Soin39, och nu senast gifvit ett slags piller. Saken blir väl den at H. A. J. agtar sig för mycket läsande bryderi, är munter. Skulle H. Probsten behaga framdeles gifva H. Professorn något prof af sin obligation, kunde det nämnas i pengar ell. kanske, om tilfälle vore uti andre varor äfter behag. Doctor Murray beviste all höflighet vid upvagtningen utan at bry sig om H. Lagi sjuklighet. D. Akrel har tillåtit herr L. dricka Caffe, hvilket orsakar kostnad, som i räkningen skönjes, i förhastande skickades sist den sämsta afskriften, hvilket jag anhåller måtte förlåtas. För dess kinkighet skull har jag måst skaffa ell. hyra honom en särskilt säng a 2 d:r veckan, emedan jag aldrig kunde slippa hans missnöjes yttrande, ehuru jag bar mig åt – 7 d:r kåstar här 1 ℔40 Caffe – Prof. Thunberg har behagat visa honom mycken ynnest, och då jag upvagtade ell. påhälsade Honom 2 fj. härifrån vid g. upsala, var han nog obligeant41 at med egen hand gifva honom en burk skön honing, samt fruckt. Enär, som hälst vi helsa på honom, är H. Lagus välkommen äfven som hos H. Ad. Afzelius demonstration som budit honom flere gång. besöka sig, och gifvit vackra förmaningar at vara tilfrids: Bland andre var Pr. Hegeman en altför artig man och munter vid Lagi Examinerande. Ehuru många böner, med nöjen til recompense42; det kostade mig at få [honom] litet recolliera43 sine studier dagen för Examen, ehuru mycket nöje och heder å Lagi sida de 10 prop. kännedom förorsakade; så var det dock rätt à propos vid detta tilfälle. Jag ville gärna inrycka frågor och svar, men tiden, rummet neka det, t.e. han explicerade44 I Sallust omnes homines etc. i början. I cornelius matrem timidi flere non solere, – prius se, quam fortunam S. finert – pronaque cum Spectent animalia etc. Definitio circuli etc. upräknande af kungarne. Sedan G. 1:ste Prof. Fant hos h:ken vi logera visar mycken vänlighet, så väl som Professorskan, som en gång bjudit honom til dinera. M. Nicolai, hos hvilken han har collegium uti Virgilius är rätt nögd med dess explication45 ehuru han ej kan meditera. Det sker k. 2. Sine desse excercitier har han själf velat bivista, som är nämdt tilförene. Men P. Svedelii præl. in heroidibus vill han ej continuera46 dels för jag ej har annan bok än med fin stil, dels äfter han ej tycker därom. Jag är rädd at mycket obligera47, han skulle säga at jag vill skada honom. Nu tycker han sig ännu behöfva 1 par nya stöflar ehuru han har en 3 a 4 par braf48 nog, och många skor; ville H. Probsten ännu bestå 1 par stöflar til skall det ske. Hos Fru Helvig slotsfogdens härstädes maka har vi varit. Hon är Finsk til Nation och i slägtskap med S. Erkebiskopen Menander – En kappråck ell. kappa fast dyre skulle H. Lagus tycka sig behöfva, om den bestås, förväntar jag underrättelse hur Herr Probsten täcktes göra. Jag har icke kunnat förmå honom at p.e. gå til Fr. Språkmästarn at squalra ell. prata med honom mell. 5 til 6 ell. 7 quällarne. Mera har äran härnäst lemna. H. Lagus med mig anmäler sin ödmjukaste respect til H. Probsten, F. Probstinnan, Mamsell och Herrarne. I morgon skrifver han åter – Har äran med all tilgifvenhet och respect fram härda. Högärevördige och H. H. Probstens ödmjukaste tj:e Samuel Törner

Samuel Törner till Johan Lagus, 29.10.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Det var d. 28 dennes, som jag hade äran inhändiga sednaste vördade skrifvelsen af d. 5 förflutne September; och således nog gammalt. Nu har jag haft äran skrifva förutan detta 3 gångor i rad, hvilka bref jag förmodar ofelbart vara til handa komne, och följagtelig. en stor del af våra omständigheter bekante gorde, hvarpå jag nu har äran mig beropa.

Med samma post skref mig H. H. Keckman til at en smörtunna om 23 L℔49 var af en Upsala Skeppare mottagen at framdeles hitföras. Jag måtte säga at tiderne ansenlig. förändra sig med varu priserne, hvarom jag äfven haft äran nyligare skrifva: nämlige: Man lära näppelig. erhålla 6 p. för smörpundet nu mera, men äfter saken så är, så skall jag vid det sammas erhållande söka optinera50 det mästa der för, som ske kan. Inga pängar ha ännu hörts utaf, förutan den Specie Sedlen som från K[u]opio hit anlände, hvilken jag berättat för detta vara erhållen. Till en stor förmån äro ljuset långt tilförene igen fundne, men skadar vist ej at deraf framdeles som gunstigt lofvat är, och under vägen, få tilökning. Hushållningen här har sine besvär det skönjes dagelig. Den olyckan har hänt at det medbragte Brödet blifvit alt inquarteradt med maskar. Den större tunnan är väl mäst tömd, och blott deraf försåld 1 eller annat pund. Den andre nyligare påbegynt.

Det är väl en sak, som mig ej egentelig. angår; men som jag i alla mål bör deltaga uti H. A. Johans nytta eller förkofrande i ett och annat stycke; så kan jag ei underlåta at nämna det H. Prostens åstundan at se en noga räkning på sin Herr Sons användande af sine apparte51 penningar lärer litet ell. intet kunna efterkommas. Jag har under hele den tid jag med honom vistas ej sett honom bruka pännan uti dylika uptekningar och hvilkens minne skulle hinna til at erhindra sig så många och små utgifter som sedan den tid tildragit sig. Ofelbart skulle mycket godt kunna läras vid en noga räkning på sina små penningar m.m.

Äfter jag påbegynt detta bref, kan jag ej underlåta at nu äfven fullborda, ehuru H. Lagus ej hinner med något brefs afsändande, äfter han vill fullända däraf flere til sina syskon och K. vördade föräldrar.

Herr Lagus har yttrat sin begärelse at upköpa en hop såcker til mats kryddande m.m. Men som jag i sanning funnit et sådant behof inbilladt och onödigt; har jag detta vägrat. Han har dessutom fått honing, som jag haft äran omtala. Gud nås våra utgifter äro nog store ändå t.e. 1 à 2 koppar Caffe hvar förmiddag. Jag hoppas lik väl Caffe consumtion ändras, när vi få den lyckan inhändiga smöret m.m.

En sak skulle jag anhålla Herr Probsten täcktes vid tilfälle inskärpa ell. öfvertyga sin Herr Son om, hvilket jag förmodar, näst Guds hjelp! skulle ha sin goda verkan. Han anser nämlig. icke Sine Lärare e.g. Inspector m.fl. såsom sådane moderatores studiorum vitæque52 som äro satta uti Föräldrars ställe, och skola bevaka hans väl, och dem han är skyldig samma respect som föräldrar så at til ex det icke skulle angå en Rector at tiltala och varna för pengars bortslösande m.m. om någon skulle finnas nog oförståndig at genom öfverdrifna kortspel ell. dylikt förstöra sin egendom. Jag säger detta aldeles icke i rapport på H. Lagus, som gud ske lof ej idkar dylike slöserier, men bara i anseende til en dylik ogrundadt fattadt fantaisie53. Han säger t.e. om Rector skulle varna en yngling, som til synens förlorande ville studera, så skulle han ju vara såsom mina egne föräldrar; men ett så barnsligt och lydigt hjärta ville han aldrig medgifva dem kunna fordra at blifva hörsammade.

Jag blygs på vist sätt at berättat politica som äro sedermera befundne ogrundade e.g. Dörjes fängslande uti Götheborg; Jag har icke heldre hört af verifierande af Svenskarnes prisor af D.[anska] Kron Prinsens Saker etc: och uti Alm: Tid. stå blott 25 Skepp tagne.

För öfrigt har äran med all vördnad framhärda Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste T:re Sam Törner

Samuel Törner till Johan Lagus, 5.11.1788

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

I tisdags d. 4 Novemb. hade jag tillika med H. Lagus den äran at inhändiga H. Probstens ärade skrifvelser; och i samma vefva hade vi den lyckan hit erhålla remissen af smör ljus och annat, det öfriga. Jag har härmedelst, med skyndsamhet den äran ödmjukast och förbindeligast förklara min erkensla, så väl min som Herr Lagi, hvilken äfven förmodelig. i morgon ej lärer underlåta hembära tacksägelser för desse fördelagtige varors ynnestfulla tilskickande. Men vid samma tilfälle mötte en liten villrådighet i anseende til den medskickade store smörtunnan, aldenstund jag ej är i stånd at så mycket därföre optinera, som uti Herr Keckmans bref determineradt är. Saken är, som jag tilförene haft äran omtala at H. Moberg, från hvilken jag nu flyttad är, ingalunda finner sig vid at gifva 2 R:dr för L℔; icke heller har jag kunnat erhålla någon annans löfte på at mera därvid vinna än 31 a 32 d:r pundet. Nu vågar jag väl då intet undersälja smöret förr än jag bekommer H. Probstens tilstånd, som jag helt impatient54 väntar med första. Jag hade på någon tid icke upvagtat Pr. Akrell; i dag var hos honom och visade äfter vanligheten mycken gunst och vänlighet; sade sig tro synsvagheten härröra af förskämd mage, och maskarnes åtgärd med mera, dem söker ännu forcera til utpasserande; och har ordinerat Bitter vatten til brukande från Stockholm, som jag skall bjuda til förskaffa med första. Och sedan vidare för ögonen. H. L. tyckes ej vara besvärad af så stark ständig hunger som tilförene.

Jag har haft äran skrifva flere bref aldeles oförtruten, beklagar deras ännu uteblifvande. Herr Lagus mår som tilförene, beder helsa ödmjukeligen. Om Herr Probsten behagade så tillåta at H. Lagus finge köpa sig en Telemaque, så täcktes H. Probsten sig därvid utlåta; men jag tror ell. vet Han redan äger och jag äger för öfrigt en själf at honom låna. Ty värr lärer penninge transport blifva nödvändig til årets slut, dock sant smör salut ståppar den bristen, jag skall bjuda til skicka räkning 8 dar här äfter. Det är mig oangenämt och med missnöje skett at jag långt för detta ej haft den äran at förklara mig vördnad genom bref til Fru Prostinnan.

Skyndsamheten hindrar mig vidare at fullfölja, utan innesluter mig uti Herr Prostens grace och bevågenhet, och med vördsamma helsningar har äran framhärda Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tjänare S. Törner

Samuel Törner till Lovisa Lagus, 28.12.1788

Högädla Fru Probstinna.

Ehuru jag vid detta tilfället ej äger all min helsa, vil jag dock, enligt mitt löfte hafva den äran denna gången upvagta med min ödmjukaste skrifvelse, utbedjande mig Fru Probstinnans oskattbara grace och bevågenhet. Vår tid skyndar sig oförmärkt til detta årets slut: och jag hastar med mina önskningar til den alrådande Försynen at Hon med det ingående nya året ville gifva Fru Probstinnan nya vedermälen af sin outsägeligen rika godhet och magt. Måtte Sällheten slå sit läger kring Edra boningar och utestänga misnöjens och olyckans hotande anfall. Almagten göre Edra dagar månge och lycklige til Edre Värde anhöriges säkra glädje som lära at vörda, rätt Edra Förtjenster!

Det vore för mig en omöjelighet at rätt tolka de känslor som upstiga uti Fru Probstinnans bröst för Sin Sons väl. Det vore äfven en oförlåtelig kallsinnighet hos mig at icke äfter möjeligaste måtto låta dess sanna fördelar vara mig om hjertat. Men ack huru svag är jag icke at fullkomligen vinna mitt ändamål. Jag förmår blott i tysthet öma för Hans rätta lyckas ernående. Ha de driffjädrar jag använt til dess förmån under vår Sammanvaro ej altid varit lyckligt spände, Så ha dock altid välment varit det och erfarenheten, denna som bäst danar menniskor har redan vant mig at på ett säkrare sätt, näst Försynens biträde se både min Sinnes förnöjelse och dess egen til godo.

Jag väntar honom i dag tilbaka från Sine Julnöjen dem han nu sedan fredagen för helgen åtnjutit.

Om någon gång tilfälle gifves, underlåter jag ingalunda at anmäla min ödmjukaste respect för högädla Fru Lectorskan samt Herr Lectorn Kraftman i Borgå.

Herr Lagus äger nu för sin bequämlighet skull sin särskildte säng i samma kammare som jag, Sängklädren kosta 2 d:r i veckan. Det var N. 39, hvars par den oförskämda konan på Uhleåskeppet bortstal. Vi erhålla nu vår mat hämtad i logementet kostande hvart mål 2 sk. vid pass. Det var artigt at H. Anders Johan kom at logera härstädes för at få esomoftast profitera af Fru Professorskan Fants och H. Professorns sälskap, som mycket hylla sig om honom, äfven så äger han denna förmån uti Pr. Akrells H. hus. Han vistas mycket hos sin hederliga Curator H. Vänman som är nu på landet. Äfvenleds hos en ärbar Yngling Westerbothninge från Torneå H. Swan och någre adelsmän, hvaraf jag känner en ell. annan mycket honette55 item hos någre af mine Landsmän. Ej förglömmandes en Stockholmbo M:r Ruthström som mycket roar sig af Naturalhistorien, och var förleden sommar uti Lappmarkin.

Min ödmjukaste Vördnad för Herr Probsten ej förglömmandes förmäla har jag äran innesluta mig uti Högädla Fru Probstinnans ovärderliga Ynnest, och framhärda med fullkomlig högagtning til döds stunden.

Högädla Fru Probstinnans ödmjukaste tjenare Samuel Törner.

Samuel Törner till Johan Lagus, s.a.

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Äfter gifvit löfte uti Sista posts skrifvelse får nu den äran fortsätta berättandet af hvarjehanda åstundade underrättelser samt våra vändningar, tillika med rekningen på utgifterne sedan October til den på räkningen utsatte dag. Skulle utgifterne i samma mon fortfara hädanäfter, hade man skäl at tycka det altför kostsamt, men jag förmodar at ansenlig besparing kan åstadkommas ock väntas framdeles sedan desse upskrefne behofven uphört. Jag kan för öfrigit ha den äran försäkra at jag altid beflitat mig om at menagera56, fast H. A. Johan torde tyckt illa om ett och annat. Ehuru jag budit til at öfvertyga honom om at sparsamheten tycktes fordra at Han kunde låta sig nöja med 1 kopp Caffe hvar dag och skorpor, så har mina skäl dock förlorat sin kraft, ända därhän at, oagtat jag förklarat mig ur stånd at debitera Herr Probsten för dess räkning för mer än en kopp dageligen. Han har nämlig. på egne pengar druckit Caffe mästadels dagelig. därutöfver. Orsaken hvarföre jag icke på annat sätt hittils förskaffat honom denna läckerhet än utom gårds, har varit dess egen motvillighet at förtära detsamma hemma utan sällskap om mornarne. Nu sedan H. Probsten, som han berättat, yttrat Sin åstundan at en Caffe attirail skulle, för hushållnings skull förskaffas yrkar han därpå, för Herr Probstens befallning skull at en sådan skulle erhållas. Detta skall jag då således söka efterkomma, ehuru jag knapt tror at besparingen blir betydlig; då mycket såcker blifver användt, grädda, eldning, uppassning etc. ― koknings arfode – Eljest njuter han ingen annan Frukost än 2 koppar med 12 r skorpor, tilsammans, då koppen nu fås för 1 sk. – 3 sk. hvar dag. Ännu har jag väl upskjutit at upskaffa ell. uphandla kläde ell. requisita til en åstundad kappa. Den blir ofelbart ganska dyr då man betracktar helt öfver alt foder, siden tyg, en silver plåt til hake vid halsen, men jag har efterhört huru därmed förhåller sig, och vid dess syende sades kunna 1 par byxor erhållas, ty spillning är oundviklig. Således behagar H. Probsten yttra sig vid lägenhet om han skall icke dess mindre förfärdigas ell. kläde en annan gång kunde erhållas i Stockholm och hitskickas framdeles. De af H. Probsten projecterade ludne skor hos buntmakaren säger Herr Lagus sig ej villja bära. Han har begärt, och fått Damaskor57 i stället; just ej i stellet men för commoditet skull, då skor brukas. Han yttrade sin åstundan at få ett af mig upsatt Nyårsbref til sin H. Morfar; detta verkstältes men jag åstundade därvid för dess öfning skull at detta skulle på Latin af honom själf öfversättas; och som brefvet blef ej förr i utkast af mig på svänska upsatt och färdigt än til tisdags middag. sade han sig ej hinna därmed, och är således än ogordt. Han blef ock på det stället borta öfver Julen, som jag omnämde i sista brefvet, men han fattade sin Cousin mening galit, så at til Almunge, hvarest Probsten Runbom bor är, härifrån 10 fj. väg. Jag är dock glad at han njuter något nöje därstädes, denna högtiden uti denne Mannens Husfrus och Sons sällskap. Denne är merkvärdig, såsom antirojalist – sista riksdag är för öfrigt bekant för ett enormt stort hufvud och Laideur58 fäst ordspråket: stort hufvud och litet vett härstädes ell. härvid ej lärer äga grund. Ifrån doct. Petrejus har H. Lagus fått bref med Mag. och Theol. Cand. dess H. Son, som, som kortast här påhelsade förleden Luciæ tid. Detta bref har väl ännu icke blifvit af H. Lagus besvarat men lärer vel framdeles verkställas. Innehållet af Brefvet känner jag icke. Huruledes exemplaren af Prof. Tunbergs nu redan utkomna resa skola til Finland förskickas vet jag ej, om ej med någon som far från riksdagen ell. med skeppen nästa år; Exempl: äro hos Herr Professorn dem jag 6 til antalet redan betalt. H. Probsten behagar tilkännagifva om 6 andre præn. sedlar skola för de förre afnämares räkning uttagas och ditskickas. At ljusen funnos uti Lagi röda kistas botten har jag förut omnämt, nu erhålles eljest 1 mark ljus, för 2–8 r.

Hos Prof. Fant är Herr Lagus altid välkommen, och har flere gånger upvagtat honom. H. Lagus torde väl få frequentera dess private prælect. nästa termin V. 9. Vid detta tilfället kan jag icke underlåta at förklara min mening med utlåtelsen om de personer som bebodt samma rum, som vi nu innehafva, hvilken, enligt H. Probstens fattande skulle synas nog barnslig. Min mening därmed var at blott betaga Herr Lagus och äfven H. Probsten orsak at klaga öfver logementet då så store männer varit så lång tid nögde dermed. Ty H. Lagus förklarade sig missnögd däröfver i början. Det var underligt och verklig. ovärdigt at jag ej tog vara på k[ö]ttet som tilhörde oss och låg i Säckar i Cajuten. Men jag kom på den tankan at det skulle befinnas ut[i] någon af fastagerne. Jag hoppas at Handelsmannen Cajanus gör därför reda för Herr Prosten. Vår förlust var ej betydelig, ty först hade en sådan mat[oläsligt] för H. Lagus, såsom medicinerande otjenlig, sedan såsom hämtande [oläsligt]dig, svår at förvara och gömma. Jag tror ock at brödtransporten med tull försel etc. ej var mycket menagerat, hälst då den olyckan tilkommit at max59 insmugit sig däruti, som gort vårt medförde bröd oätligt. At låta upköpa rog och mala är ej betydlig hushållning men mycket besvär och omgångar, elljest kunde väl försökas at köpa bröd och låta baka, då något bättre knäckbröd erhållas kunde. Herr Lagi samlingar uti Örter och Insecter ha ej kunnat stort förökas, då han ej ägt något af örter til utbyte; Vi voro ock borte den bästa tiden at sammla ell. få ur Academ. trädgården. Insecter har jag väl gifvit honom en 50 Spec-, men han vill ej befatta sig med deras namn och rangerande innan han hinner få flera. Om Herr Probsten behagar befalla mig at läsa något för H. A. Johan, så är jag dertill villig. Om jag deraf får del skall gerna påbegynna: Men om jag skulle själf göra honom offerte60 skulle den illa uptagas ― men blir han af H. Probsten tilsagd, lyckas det förmodelig. til hans förmån. Herr Lagi ring samt spännen igenfunnos och kunde de sednare säljas til silfver pitscherets61 och andre behof – Om man skall döma äfter åhörarenas antal til vetenskapens högagtande, så äger prof. Fant de mästa, därnäst P. Boëthius Rect. Magn. P. Floderus Decanus h. t. Prof Neikter har jag aldrig afhört. Pr. Boëthius såsom rect. håler icke nästa termin. Prof. Murray har icke hållit publique convent med sine lands män denna Termin huru nära del han tager i sin nations angelägenheter känner jag ej. Nog har han varit så god och budit Herr Lagus flere gånger hälsa på, som H. Lagus mig, äfter gort besök hos Professoren berättade vid hvilket tilfälle han upmuntrade honom at studera medicin. En gång har H. Lagus tillika med sin Cousin H. Lagus varit opponent probationes62 mot En Vasabo medicus H. Ekholm respondens hos Curator Venman, och i det sälskapet var hela Finska nation närvarande, Vänman var præses. Hvad dennes egentliga yrke är, utom sine […] [resten av brevet är inte bevarat]

Samuel Törner till Johan Lagus, 3.1.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Prost.

Förlåt benäget at jag åter besvärar under Herr Probsten många importante affairer med mine, våre småsaker.

Emedan Herr Lagus ingalunda kan besinna och bequäma sig at lefva äfter H. Prostens förordnande, angående dejeuneerne63, ty kunde föreslås, om H. Probsten behager tillåta at njuta 1 Tasse64 chocolade hvarje morgon med skorpor, som lärer kosta 1 sk. Den förfärliga kölden som icke vil gifva äfter generar så H. Lagus at han håller fodrade skor oumgenglige. Skulle H. Prosten vilja göra någon kostnad härvid, kunde de fås för fogligare prix uti Stockholm. Annars frucktar jag dock at desse vänja vid alt för mycken värma. Om H. Probsten vill gå uti depense65 at för Sin H. Sons räkning betala 20 plåt. för Bokh. Litzells undervisning til midsommaren, så behagade H. Probsten sig däröfver utlåta. 10 plåt. har redan hittil blifvit requireradt.

Bättre Bröd än detta vanliga kan icke erhållas för H. Lagus. Det är af samman malit rågmjöl. Men därmed vil Han sig ingalunda åtnöja. Skall man således foga kostnaden äfter dess smak?

Tiden tillåter mig ej ha äran vidare i desse ämnen uföra mine tankar utan med oaflåtlig och fullkomlig respect och tilgifvenhet har jag äran framhärda Högärevördige och Höglärde Herr Probstens ödmjukaste tjänare Samuel Törner

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 19.1.1789

Min Huldaste Fader.

Nu skal jag ha den äran at med några rader underrätta S. Far om omständigheterna här. Jag har varit hos H. P. Acrel och frågat hvad som vore godt emot fulslag66, och Han sade: at man skulle taga och rifva hvetebröd, och blanda det med mjölk och safran, til en gröt, och badda dermed om der ej vore hål el. böld men om der voro hål el. böld så skulle man göra en ganska fet gröt af hvetmjöl och mjölk blanda deri bra mycket smör, och så lägga på.

Han frågade mig om jag hade fått mask vid Idensalmi surbrunn; och då sade jag: jo; det vore bra om Herrn kunde komma hem och dricka brunn ty vid dessa brunnar här, är ganska dyrt; sade han då. Jag vet ej hvadan det kommer, at jag har så mycket ohyra här emot det jag hade hemma. Det som jag nödigast behöfver är en vacker Frack samt sommarkläder, ty nu har jag inga sommarkläder utom mina hvita under kläder.

Mina strumpor äro alle bra, mine skjortor med, mina skor med, men mina stöflor äro bra skrala. Herr Törners upförande, Ach! Herre Gud, Min Huldaste Fader, ach! om S. Far har ännu sin fordna ömhet emot sin stackars son, så låt mig skiljas vid honom, här är ju hela staden full af folk, H. P. Fant, M. Nicolai, hvarför kan jag ej få någon af dem? Min Sötaste Far; då skulle hälften af min ledsnad förgå, jag såg det på Allmunge prästgål. der hade jag så roligt, och när jag såg honom först så ryste jag just; Farbror Petrejus var här och sade at jag skulle komma i pension hos H. P. Fant, och då blef jag just glad. Sötasta Söta Far låt mig slippa honom.

Mina mästa sälskaper äro: Professorerne Fant, Acrel, Thunberg, jag är äfven något bekant med Neikter men ej så mycket som med dessa ofvannämde: Dem. Afzelius: Mag. Ruthström, M. Vänman N.F.C., Nicolai, Liljeblad, Lindien, Malmin, Ramstedt, Schenberg. Utaf gossar: Bar. Mörner, Cederström, Stiernstedt, Adelsmänner: Hård, 2 Skantzar, 2 Glörfelt, Silfversparre; Utaf Studenter: Ekholm finne, Svanberg, Åkerdal, [F]enæus, Boren, Witzelius, Ullvin, Scarin, Strömersten, Brucevitz, Kjeklander och så vidare dem kommer jag ej ihog alla. Utaf andra gossar som ej af adel: Georgii, 2 Keventer, Apelberg, 2 Dorelius, 2 Smaræus, och så vidare, så at nog har jag bekantskaper, men det är likväl ganska ledsamt.

P. Acrel anmäler sin vördnad til Söta Far och Mor.

Söta Far är så god och hälsar ifrån mig til S. Mor och syskonen. Jag skal med det första ha den hedern at skrifva S. Mor och syskonen. Jag framlefver med all lydnad Söta Fars lydigaste son A. J. Lagus

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 19.1.1789

Min Sötaste Hustru.

Jag bör med desse få rader försäkra Dig om min öma vänskap.

At skiljas vid Dig i Din ställning, var smärtefullt: men man bör finna sig vid omständigheterne.

I morgons kl. 7 efter min klocka kom jag hit och utan at göra visiter, afreser i et mycket ruskigt väder, herifrån sedan jag, intet så mycket för min egen, som Marins skull, hvilken var mycket sömnig, något hvilat.

Kherden Wigelius har rest sistledne lögerdag67.

Dompr. Krogius har ei kunnat slippa öfver Qvarcken, utan rest herigenom.

Landsh. Tandefeldt har ock rest; förmenes68 kallad särskilt af Konungen.

Uleå Lands Herrn menes ock afresa, endera dagen, i dag eller morgon, utaf lika anledning.

Rådman Jalander är fullmägtig för Wasa.

Handelsman Malm för Brahestad, G. Carleby och Jacobstad.

Gref Posses vandring har liknat dens, som har med sig hoflig bevakning.

Gubben Cajanus sade: at en Toll omtalas, såsom här ämnad V. Lands höfdinge.

Åbo Borgerskap skal hålla patroulle eller vagt om sin stad, för befarad olycklig tilstälning af Ryske fångar i sälskap med någre missnögde.

Baron de Carnall med sin Fru skola här ännu –

Låt H:r Agander afskrifva nyheter på en lapp och afsända den til Conrector Molander.

Borg M. Ullner ifrån Åbo har rest herigenom äfven.

Mycken Allmoge var stadd på resan hitåt och kanskie en del til Brahestad.

Gud välsigne Dig och de Dine. Hälsa alla af Din trogne Lagus

Anders Johan Lagus till Lovisa Lagus, 29.1.1789

Min Huldaste Moder.

Nu har jag den äran at tilskrifva Söta Mor med den hugneliga nyhet at Söta Far var här, frisk och sund, och reste härifrån i går kl. 10 f.m.

Jag har den äran at aflägga min ödmjuka tacksägelse för uret, det var jag ej värd at S. Mor skulle skicka sit egit guldur, det vet jag ej huru jag skal visa, Söta Mor min tacksamhet i den vägen, jag skal bjuda til at igenom flit och dygd tilskynda mina Hulda föräldrar den lifligaste glädje; jag har äfven den äran at tacka för västarna och strumporne. Ach hvad jag blef glad när jag feck se Söta Far, i synnerhet när jag feck höra at S. Mor mådde väl. Det kan jag ej uttrycka, men den glädjen feck jag ej ha länge, ty Söta Far for strax til Stockholm.

Termin är begynd i dag Min Söta Mor, så at man nu skal börja åter med läsningarne.

Jag har en liten svensk Can[ar]iè fogel.

Näst min ödmjuka respect til syskonen, Fru Lyra, och alla bekanta. Framlefver jag med djupaste vördnad, Min Huldaste Moders, lydigste son Lagus.

Samuel Törner till Johan Lagus, 30.1.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Det är icke utan mycken tilfredsställelse, som jag har den äran upvagta Herr Probsten under vistandet på en så nära härifrån belägen ort. Måtte denna varelsen tilskynda Herr Probsten de fördelagtigaste och gladaste dagar!

Kortheten af det mäst interessante besök och mäst önskade närvaro, hvarmed Herr Prosten behagade hedra oss gorde at mycket glömdes som jag hade kunnat haft äran framföra. Herr Probsten torde således behaga tillåta en ell. annan omständighets omnämnande.

Jag märker at den angenäma Caffé drycken så starka intryck redan ingrafvit at det är svårt öfvertyga H. And. Johan om dess sparsammare förtärande. Således har han redan förklarat mig at han aldeles icke vil njuta denna vara utan som til förene skedt. Samt finner sig ingalunda vid at til Frukost åtnöjas med det H. Probsten därtil behagat förleden höst hitskicka. Men icke nog därmed: Han söker äfven härutinnan vinna, (som han sagt) Doct. Akrells tilstånd at på samma sätt som tilförene plåga sin gom. Mig tyckes det vara nog långt gånget at emot sine föräldrars vilja bruka sådane påfund. Härmedelst har äran medskicka prof af Cand. Ahls graveure. H. Probsten är af den godheten och definierar och inventerar Pitscherets utseende. S. Estampen kostar 39 sk. En uplaga med god stil af Ovid Her. och Ep. de ponte är erhållen. Prof. Floderus lärer ej ännu på någon tid läsa grækiska och Pr. Fant lärer icke heller hålla någre private prælectioner.

För öfrigit har äran med fullkomlig èstime framhärda Högärevördige och Höglärde och Probstens ödmjukaste tjenare Sam. Törner

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 2.2.1789

Min Sötaste Hustru

Ifrån Upsala hade jag nöjet, at tilskrifva Dig. Gud gifve, at Dine omständigheter vore glade. Det är med otålighet, som jag derom förväntar underrättelse.

Sistledne Onsdag quäll hitkom jag och åkte in på finska Kyrcko-Gården, der Comminister69 Mag:r Ståhlberg herbergerade mig.

Min uträckning, at igenom D:r Petreje åtgärd hafva förut bestäldt qvarter, slog mig felt, såvida brefvet, hvilket jag aflämnade til Lieutenant Grotenfeldt, intet blifvit honom tilstäldt. Jag har derföre varit föranlåten, at anskaffa mig quarter och har det nu för 4 R:dr i veckan hos Comministern vid Clara församling Öman hemma ifrån Borgå. Jag har väl 3 rum i min disposition, ehuru jag kunde åtnöjas med 2: men inredningen är den, at de alle 3 tillika måste innehafvas. Jag bor väl något långt ifrån staden, men har deremot förmån, at äta hemma, ehuru jag derom intet med honom accorderat70, utan på min fråga fått allenast til svars, at vi skola förlikas.

I anseende til Domprobstens indisposition fick jag intet tilfälle, at straxt om Torsdagen upvagta Archie Biskoppen, utan giorde det om fredagen. Så vida han skulle fara ut til Riksdrossen, tog han mine Fullmagter och, sedan jag, uppå Hans tillåtelse, infunnit mig i ståndet tilstäldes mig, innan vi derifrån åtskildes, polete. Jag har fått flere bröder, sistledne Lögerdag, då jag souperade hos Biskopp Vingård, ibland andra Biskoppen i Wexö Wallquist, Domprosten Fant hvilka bägge lära blifva i ståndet de störste talare.

För Hans Majestet är jag intet presenterad, emedan allenast en enda gång sedan min hitkomst levée71 varit och jag intet fått min nya klädning förfärdigad, som jag intet kunnat undgå, at just af denna orsak anskaffa mig.

Fredag quäll souperade jag hos Doctor och Pastor Primärius herstädes Flodin.

Skor, Calosher, silkesstrumpor, Hatt har jag köpt åt mig och måst beställa allmänt brukeliga långa halsdukar, spakragor och Prästkragor.

Marins hervaro ökar ock min kåstnad: men hvad skal man göra? Hvad jag förslöser, ersätter du mit hierta igenom god hushålning.

Fruentimren äro mycket granne och klagar allmänt öfver fattigdom.

Capitaine Fieandt hade jag i går för första gången det nöjet, at råka. Han mår väl och bor på Söder, då jag bor på Norr.

Et par finska Riksdagsmän hafva sökt mig af Bönderne: hvilka är mig obekant.

I morgon är jag buden så väl af Archee Biskoppen, som hans Kammartienare, at hos honom äta middag.

Middagsmåltiden hos Kyrckoh. Vallenius utmärckte ingen luxe. För all ting, Mit Hierta, agta Dig för förkylning och för förtidig fatigue72. I den händelsen, at Brofeldt intet kommit, laga så at Friedric intet är aldeles syslolös. Vore väl, om han skulle studera flitigt sin Catechés och litet varje dag skrifva. Det senare bör intet eller Anna Lisa försumma.

Den lösa Post-väskan bör du återsända til Uleåborg. Den är sammansydd af Gubben Cajanus.

Jag har ei tid, at skrifva vidlöftigt, så vida vi i dag kl. 9 skola samlas och för Gudstiensten Ståndens påhälsning lärer skie.

Vår Archee Biskop går med löst kammadt hår och Calott. Ser vördnads värd ut med sine stiernor.

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 9.2.1789

Min Sötaste Hustru

Dit kärkomna bref fick jag igår och, om det ock intet ankommit, hade jag med denna Post rispat til dig några rader.

Brefvet til Cap. Fieandt aflämnade jag i går til en Riddersman, så vida jag intet vet, hvar han bor. Vi hafva träffat hvarannan et par gångor, då han mådde väl. Oagtat jag sagt, hvar jag bor, har han intet besökt mig. Mig är också obekant, om något Utslag utfallit i Hans ansökning om Compagnie.

Sötaste Hierta! Oroa dig intet öfver min frånvaro, som intet torde blifva långvarig. I Regeringe formen står: at den intet skal påstå öfver 3 månader, jag menar, Riksdagen. Jag hade aldrig förmodat, at Du skulle så högt bekymras, sedan Du samtyckt, at jag skulle resa hit.

Directeur Hall berättes vara Lands Kamerare. Intet är han hitkommen.

Unge Ekestubbe har jag träffat. Fröken Barbro skal vara gift med Archi Diaconus Ignatius i Åbo.

Jag är oroad, at Du måste utstå så stor plåga och så länge för dit finger. Det är intet för mig möjeligt, at i dag träffa någon Läkare och tala derom. Jag skrifver til Anders Johan, at han går til P:r Acrell och anskaffar af honom recept, som Dig straxt tilsändes.

Jag har haft 2 bref af H:r Törner som röja missnöje med And. Johan. Den hitsände Räckningen går öfver 2500 daler Kpt.

Jag undrar, at Hand. Nylander intet tilstält Dig penningar, vid sin återresa ifrån Kuopio. Nu får du af Kam. Salonius.

Var väl, at du åt Pehkoin lämnade 5 t:r. De kunna dermed åtnöjas til min hemkomst.

Försök för dit finger, at hålla det 1 tima i så varmt vatn, som du kan tåla, hvarföre upvärmt vatn bör vara til hands. Handen derifrån uttagen öfveromges med en så varm hafre-gryns gröt, som påsmord på et klede kan tålas.

Lärer vara sant, at driften saknas under min frånvaro, hos mine Camerader. Jag önskar, at Agander vore uplagd til all tienst.

Mån ei bodan på Palois borde upsättas på stolpar; såsom Carpelans i Kuopio, hvarom Paldanius får bestyra. Det får ankomma på dit godtfinnande.

Vore mer än väl, om Fru Lyras frånvaro intet skulle inträffa, då Du bäst behöfver Hennes biträde. Oändelig tack för din omsorg om anskaffande Lin. Får Du det intet, så låt spinna hampan.

Sistledne vecka åt jag 2. gånger hos v. Troil. I går hos fru Forselles. En dag gaf Vallenius mat och en annan Öman: den senare oss emellan snyggare. v. Troil, Biskoppar Vingård och Schröderheim haf her sine Fruar. Tänk! hvad roligt för dem.

I går ankom min Riksdags fullmagt ifr. Cons:e. I Tavastland hade Alopäus fått 5, Bonsdorf 12 och Hylleèn 8 röster.

Onödige bref behöfver du intet hitsända och til det högsta behöfver nämna allenast innehållet. Förvara dem til min hemkomst.

Hosgående blad och Tal afsänder Du til Porthan i Kuopio, tillika med andre hälften af brefvet, sedan Du låtit Gummerus läsa det, som besörjer om afsändandet och anmodar, at det afgår til Aurenius. Var intet rädder, at stälningen är critisk, för min skull. Jag är under lagarnas beskydd och ho icke göra mig ondt. Mån P:r Forselius har rest til Randasalmi? Berätta mig framdeles.

Ruskigt väder har her varit. Oagtat det, har jag mått väl, emedan jag varit i ständig rörelse. Ingen synnerlig Köld har her besvärat.

En gång har jag ätit på ställen der spisning hålles. En Probst ifr. Smoland Bexell har flyttat hit och såleds då hela andra våningen af oss innehafves är hyran minskad til 3 R:dr i veckan.

Jag nyttiade i 8 dagar et par silkesstrumpor som jag köpte, innan jag fick hål.

Med Biskop Lindblom, Gadolin, Vingård, Vallqvist är Brorsskål drucken och flere Riksdagsmän.

I löpande går tiden mäst bårt.

Klubben håller på i Kyrckoh. huset (franska Reformerte Kyrckan) dit man kl. 6 e.m. skal gå, om det väl skal vara.

Jag skal dricka et glas Renskt Vin när jag får veta, at Gud hulpit Dig hvarom jag förväntar snart berättelse.

Hälsa alla bekante och sokne Åboer.

Är Brofeldt ankommen eller har han aflämnat svar. I fall det intet skett, kunde H:r Agander tilskrifva honom med förfrågan om hans föresats.

À propos lärer det vara, at Fru Lyra blev i det möieligen längsta hos Dig, om hennes omständigheter det tillåta.

Befall å mine vägnar barnen, at läsa och vara beskedlige.

Jag framlefver intill döden Din trogne man Lagus

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 15.2.1789

Detta bref afgår med Leut. Lock, hvilken afreser herifrån til Finland. Jag mår efter vanligheten och önskar, at i dag med Posten få bref och underrättelse om Dit tilstånd.

Jag har förgäfves sökt Prof. Bergius at få samtala med honom om dit fulslag. Icke desto mindre har jag befalt And. Johan, at begära recept deremot af Prof. Acrell och straxt afsända det til Dig och hoppas, at det af honom blifvit värckställt.

På en Cour dag73 har jag varit hos Kron-prinsen och haft den nåden at, med mycket bögd rygg kyssa hans hand. Gud välsigne det hiertans vackra barnet! Han går med lösa hår i bucklor utan at de hänga för pannan.

I dag och går har her töat mycket, hvarföre gatorne äro icke med farne, utom det, at isen på dem bårtköres.

And. Joh. hitsände sin klocka, at få boett, så vida den ei kan tilskapas74 i Upsala. Han skal, första sommar, dricka brunn vid Sätra, hvarigenom Kostnaden ökas. En af mine guldknappar förlorade jag för 2 dagar sedan, så vida knapphålen voro aldeles vida. Detta förtryter mig.

För all ting försumma intet, at afsända Torpare til Uleåborg och afhämta Vin, Salt, Saltfisk och annat, hvad nödigt för Dig synes. Häri rättar Du Dig, Mit Hierta, efter det omständigheterna fodra.

En gång allenast har jag ätit hos D:r Petrejus middag. Han lefver hushålsagtigt. En gång har Kyrkoh. Groth. som ännu förestår andra Comministers syslan vid Clara. Hittils skrifvit d. 15 febr.

I Lördag gaf D:r Flodin en stor måltid: I morgon äter jag hos D:r Murray. En obehagelig sed: at här souperas kl. emellan 9 och 10, emellan 10 och 11. Huru mycket penningar aflämnade H:r Kamererarn Salonius til Dig? Har Du fått penningar af H:r Nylander, å Keckmans räckning. Sistledne fredag träffade jag Kamererarn Lettström som ursägtade sig för sin försumlighet at skrifva; låfvade utsätta liquiden75 och ärböd sin tienst. Han söker förmå mig, at hälsa på sig å Lidingö, der hans fru nu vistas. Intet Riksdagspenningar äro ännu hitankomne ifrån Stiftet.

Har jag berättat: at jag måst köpa åt mig en ny klädning, en hatt af Pastor, så vida vaxduks hattar äro här ur mode, spakragor, kragor och nättelduks76 halsdukar har jag varit föranlåten, at beställa åt mig. I Upsala äro pengarne med hälsan förtärde. And. Johans klagomål torde vara öfverdrifne. Jag hade igår af honom bref. Far skal på bästa sätt söka, at rangera alt i bästa ordning.

Undran, at jag nu intet meddelar nyheter, är billig. Men Ni känna intet orsakerne dertil. Framdeles får Ni veta.

Til Comm. Öman har jag til framdeles liquid aflämnat allaredan 300 da. Kpt. Fru Sirelius dubbla nådårs sak går väl. Låt Agander herom tilskrifva henne: Låt, Sötaste Vän, mig veta: hvad Du behöfver. Det kan ju köpas så väl under min härvaro, som sedermera.

Hittils hade jag skrifvit, då jag i går hade det efterlängtade nöjet at upbryta Dit bref. Nu är mit bekymmer til stor del stilladt. Gud vare låfvad at Du öfvervunnit Din svåra barnfödsel! För all ting sköt på det ömaste Din hälsa och agta Dig på det sorgfälligaste för alt det som kan alterera77 den samma. Om någonsin möjeligt är, skal jag uträtta commission om uphandlande sidentygs kiortel.

Intet lärer det gå an, at upskiuta Torpares stadsresa til min hemkomst. Jag kan intet veta: huru snart Riksdagen slutas. Bästa utvägen borde derföre blifva, at du låter så många afresa, som erfordras at hämta bristande varor, som jag nämt å andra sidan. Om penninge remisse behöfver Du intet vara bekymrad, innan Du derom af mig blir ombeden.

Framdeles får Du veta: hvi jag denne gång intet berättar nyheter. Omständigheterne fordra det. Låt mine Vänner få det veta.

Jag är Gudi låf vid hälson. Sötaste Du! plåga Dig af ingen frugtan för min skull: Intet ondt kan eller bör mig vederfaras. Min vandel är stilla: min tunga talar sanning, i sinom tid. Illa, at H:r Brofeldt dröjer bårt i Borgå så länge: Hans flerfaldiga beslut röja kanskie ostadighet eller förhastadt bekymmer om befordran.

I dag är her bäst ruskigt väder och skal jag äta middag Hos Archie Biskoppen: i morgon hos D:r Murray. Det är i afseende på Bancofullmägteskapet, hvarå val, innan vår skilsmässa, skal anställas.

Bönderne vid Riksdagen må väl. På Klubben förtäres af dem dageligen 1 Anckare78 Bränvin och 90 Kannor Öl.

I går giorde jag hos Kamer Ekman visite och betalte til Åkaren 6 da. Kpt. Frun böd mig Caffeé: men jag hade förut druckit. Hon har 4 Barn. 16 Tunneland åker har han, frie för all utgift til kronan och staden, innom stadens staquette.

Här är allting dyrt: men alt fås för penningar: ibland annat är her dagelig tilgång til färsk fisk.

Hälsa mine Herrar Ämbetsbröder och anmoda dem å mine vägnar, at fortsätta Catechismi förhören. Hälsa H:r Agander och försäkra honom, at hans flit och drift i all hushållsåtgärd försätter mig i stor förbindelse. Gud välsigne Eder allesammans!

I går qväll träffade jag Capit: v. Fieandt på vår Klubb. Han mår väl och säger sig hafva ofta skrifvit. Ingen. Packmans Bror har jag träffat på gatan, som är frisk.

Befall barnen, at vara dygdige och beskedlige. Jag lefver och dör Din trogne Man Lagus.

För allting sköt på det sorgfälligaste Din hälsa och låt ingen oro plåga Dig. Jag saknar ingenting annat, än Din hervaro.

Lieut. Lock qvarlämnade månge mine bref, deraf herrörde, at sista Postdag intet bref af mig afgick.

Johan Lagus till Lovisa Lagus, s.a.

Min Sötaste Hustru.

Med sista Post tilskref jag Dig och önskar, at desse nu afgående rader måtte träffa Dig vid all sielfbegärlig välmåga.

För allting, mit Hierta, vårda på det ömaste Din hälsa och laga så at Du intet igenom oro och frugtan skadar henne. Näst Guds hielp, är jag försäkrad, at intet ondt mig vederfares. Jag inlåter mig väl i samtal med dem, som utgifva sig vara mine Vänner: men, om de ock vore falske kan jag intet hafva någon olägenhet.

Efter liknelserne torde vår sammanvaro intet blifva synnerligen långvarig. Väl vore det ock, at vi intet skulle länge dröjas her, så vida menföret skulle göra Resan besvärligare.

För et par dagar sedan hitkom Cap. Wadman, och emedan han rest igenom Idensalmi och intet obehagligt viste berätta, antager jag för afgiordt, at alt står der efter vanligheten.

I fall, at Du på en veckas tid längre än Du förmodat väntat på bref, så förundra intet dig deröfver. Här pratas: at på 1 vecka ingen Post afgått hvarken til Sverige ei eller kanskie til Finland. Visst åtminstone, at vagter voro utstälte sistledne vecka på de närmast belägne Gästgifvarier, som väl tillets, at resa til staden, men intet at fara ut åt landsorterne.

Väderleken har varit mycket ostadig och här har ofta snögat hvaraf jemte det, at på gatorne ständigt är mycken rörelse, herrörer, at svårigheten til at gå på dem, är stor.

Cap. v. Fieandt mår väl och har fått penningar med Wadman, såsom han Lögerdags quällen omnämde på Klubben.

Lögerdags middag åt jag vid Lands Marschalkens Tafel, tillika med en annan Prost ifrån Skåne. Jag blef af Herrn buden på Banquen.

I går gaf Wallenius mat och i Onsdag skal D:r Petrejus haf. hos sig gäster, ofelbart många.

Gudi låf! vid hälsan är jag och vid väderskiften någon gång har min rygg varit plågad af Rheumatisk värck. Jag vandrar dageligen vackert vägstycke til fots och sällare nyttiar vagn eller släda, så at jag intet kan klaga öfver brist på motion.

Uppassningen i Banquen är äfven trägen och måste jag der stundom sitta ifrån kl. 9, merendels ifr. 10 til kl. 1 och mera.

I Torsdags blef jag, vid trappen eller ingången til Banquen, befald, at kl. 1 komma upp til Konungen. Jag frågade straxt: om jag vore ensam eller om flere fått samma befalning. Svaret: at vi vore 10 och visse af Konungen sielf nämde. Någon rörelse åstadkom detta hos mig och flere gissningar en säker fölgd. Med mycken nåd emottogos vi och Kongen hölt et förtroligt samtal samt lät oss en hvar Kyssa sin hand.

I fredags kl. 5 e.m. fick jag straxt efter Archée Biskoppen enskilt företräde och talte med Konungen, på tumanhand, i et rum; tro mig, det var grant.

Jag har blifvit af flere Riksdags Präster ansedd, såsom ofelbar Domprobste Candidat. Mit svar: jag har intet tänckt derpå.

Commerce Råd. af Forselles har gifvit mig middag och quällsvard. I går var jag åter buden: men hade låfvat mig förr bårt.

7 gånger har K. secr. Gummer gifvit mig snygga soupéer, med mycket supvaror af Pounche och Bischoff. Tro mig: jag lefver dock nygter: intet rus har jag tagit.

Sista Post tilskref jag H:r Cajanus och begärte: at han skulle remittera 50 R:dr. Nu med denna Post skrifver til Landsh. Carpelan och beder: at han måtte inlösa sin sedel, som han afgifvit til mig.

2:ne gångor underskref jag i Lögerdags en skrift, som skulle inlämnas til Konungen och Ständerne, ifrån Banco Utskottet.

Gud välsigne Dig och barnen! Jag lefver Din trogne Man Lagus

Så långt hade jag om Söndags morgon el. d. 1 Mart. skrifvit, då jag får efter middagen det nöjet, at inhändiga Dit kärkomna bref.

At Dit fulslag i fingret påstår, är en obehagelig och oroande sak. Jag har derom rådfrågat Prof. Schultzenheim och fått til svar: at hafver gröt med mycket smör, så varm den kan tålas, påhälles, äfven som en salva af söndersmulad Rödlök och honung.

Et annat medel mot fulslag, at hålla handen i så varmt vatn, som man tål, 1 timma och lägga på tillagad Gråbo som spenat, med litet spad, hvari Ätticka lägges.

At Rian upbrann var en stor skada, i synnerhet, i anseende dertil at tröskningen måtte skie annorstädes i vinter och ovist, huru den skal blifva färdig til nästa vinter, om den nybygges. Jag skrifver nu til B:r Forselius, at hålla soknestämma om verckets anskaffande, medan föret påstår.

Landshöfdingens anstalter äro sig altid lika. Emedlertid anser jag för bäst, at Du låter Revision skie hos oss: men fiäsa ingalunda. Det kan vara nog, at Du gifver vanligen god mat, 5 à 6 Rätter och allenast franskt Vin. Hos hvilken skulle i Palois Revision kunna skie, om ei hos Paldanius: men huru skulle han gå i land med mat–anstalterne, utan lån af Dig. Du borde behöfva låna kan hända duktyg och alt annat. Om vistelsen skulle vara på Stiernudd, borde rummen eldas och städas med mera. När Herrarne komma, kan du ock ursägta Dig med siukligt tilstånd, som ei tillåter Dig, at vidtaga många anstalter.

Efter alt utseende torde intet Riksdagen blifva långvarig: men om vi kunna åtskiljs så hastigt, som Du och jag önska, tviflar jag. En ansenlig del är bårt tagen igenom Adelens tvistigheter och hufvudsakeliga ärendernes skötsel är nu nyligen börjad.

Konungen har fått af Banco-Utskottet, enligt Nådig önskan, samtycke: at på en gång och nu genast lyfta 26 T:r guld. Vid min private audience sade Konungen til mig: nu kan jag få Flottan ut. Detta omnämner Du intet för någon. Doctors hattar lära åt ingen utdelas, förän år 1797, då Jubilæum firas. Möjeligt, om vi då lefva, Du får då först heta Doctorinna.

Mungänge skal Mulen Din helt vist få. Tils dess har den hunnit, at blifva fulkomligen frisk och jag samlar styrcka, at kittla den.

At jag kalasar, bör fägna Dig. Det bevisa: at någon har någon agtning och vänskap för mig.

Jag förstår ei Dit infall: at Du har besvär af Fieandts barn. Är Brofeldt ditkommen och under hans undervisning Fieandterne?

Enligt Dit project tilskrifver jag nu H:r Agander och B:r Forselius: den förre om hushållning och den senare om Rian samt församlingens vård.

Herrarne sitta ännu i arrest, undantagande lösköpte Riddarhus Secretarin och fiscaln Bungencrona och Ihre.

Hans Exc: Gref Brahe är ock fri. Af ofelbar förtrytsamhet at V. Lands Marschalk tilsattes af Konungen, har Han undandragit sig all befatning med Riksdagsärenden. Kron Prinsens Gouverneur och Öfversten Baron Wachtmeister, har fått afskied. Förr detta Landsherren i Gefle Gref Gyllenstolpe är Gouverneur och ovist: om en Malmsköld för Regementet.

Probst. Hägg ifrån Åland hitkom sistledne vecka: men intet ännu någon Riksdagsman ifrån Gothland.

I går drack jag Brors skål med Hand: Sederholm ifrån Helsingfors.

Peruquen kåstar mig hvar dag 8 styfver i [oläsligt].

I går hade bref ifr. Borgå om Biskops val af Pr: Skogman. Ingalunda har svär far interesserat sig dervid för mig, så vida jag allenast fått 1 röst. Intet bref har jag fått af honom: ei eller hade Dompr. Krogius med gårdagsposten.

Cap. Fieandt har sökt mig förgäfves i går, hvaraf slutes: at han är vid hälsan. sistl. Lördag taltes vi på Klubben.

Jag skulle igår besöka Landsh: Tandefeldt, sedan jag afhört Pastor Hachenbärgs Tyska predikan: men han var intet hemma.

Kan du skylla mig, at jag intet denne gången fullproppat ½ arck. Våga på, at underlåta bröd och fourage79 afsändningen til Jorois, såvida jag nu tilskrifver Aurenius, at för contant betalning bestyra derom. Resnings ansökningen om Palois storskifte ändring har H:r Carpelan inlämnat, men utan inlämnad borgens-skrift. Svårligen torde den vinnas, emedan det sällan händer. Hälsa alle! Må väl! Lef nögd! Sköt hälsan på det ömaste och det för all ting. Ännu för fulslag.

NB. Med denne post tilskref jag Landsh. Carpelan med bön, at inlösa sin sedel, under förevänning, at Du behöfver hit remittera penningar. Landt Mätares understöd, om Revision skied hos oss, bör Du ei mottaga.

Anders Johan Lagus till Lovisa Lagus, 4.3.1789

Min Huldaste Moder

Med sidsta post feck jag bref af Söta Far, hvaruti Han berättade mig den fägnesamma nyheten; at Söta Mor blifvit lyckligen förlöst med en liten Syster åt oss som heter Johanna Gustava, hvartil jag får den hedren at Gratulera Söta Mor, och oss syskon, men om jag får lof at fråga, efter hvem kallade Söta Mor henne Gustava? Johanna, det var efter Söta Far; men Gustava, känner jag ingen i slägten som heter.

Min Söta Mor! om jag skal bekänna sanningen, så måste jag säga at jag feck en för grann klocka, ack! huru skal jag kunna ersätta den samma! jag skal bjuda til at igenom flit och Dygd göra mig henne värdig: Gud gifve bara at mina ögon skulle bli friska!

Jag måste berätta Söta Mor at jag har varit litet sjuk, det var i denna gångbara flussfebren80 i hvilcken mycket folk här har dödt, men genom Guds, och Acrells hjelp så häfdes det (Gudi lof!) efter 2. dagars sjukdom; men jag var ganska rädd.

Af det tyget som Söta Mor var så god ock skicka med C. Fieandt fick jag 2. västar, nu står det annars bra til med mina underkläder: ull ty jag har ej så mycket bomulls strumpor. Strumpor, skjortor, västar, m.m. jag har äfven fått vända den blåa fracken och Söta Far har loft at låta göra åt mig en ny i Stockholm. Uti sit bref omtalte Söta Far äfven at Söta Mor ännu besvärades af sit fulslag, Gud låte brefvet som jag skref, huru det skulle hjelpas, vara framkommit!

Näst min ödmjuka Compliment til Syskonen, och Herskaperne, framlefver jag med all lydnad, Min Söta Mors lydigste son Anders Johan Lagus

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 9.3.1789

Min Sötaste Hustru.

Med Cap. Hortulin, som herifrån afreste d. 6 dennes, afsände jag innom omslag til svärfar et litet bref til dig. Han är quar och Lieut: Amnorin afrest. Dageligen har jag denne vecka varit utbuden: i fredags förnötte jag hela eftermiddagen i Secretair Ekmans hus: Lördags hos Fabriqueuren Appiarie, som bor på inemot ½ mils afstånd ifrån mit quarter och dit Vagn kostade, för min del, 7 dal 16 öre Kpt. Der var förträfeligen anrättadt. I går hos Apothecarn Gillberg och dessförinnan hade jag hört Magister Lagus, informator för en ung Baron Lantingehausen, predika i finska Nationella Kyrckan.

Efter alt utseende torde vår sammanvaro intet blifva långvarig: dock är ännu ingen anledning gifven, at determinera vecko talet. Jag skref i mit senaste til Bror Forselius, at han finge efter behag, föranstalta med Schriftschola: men nu, i anseende til sedermera förändrade omständigheter, är bäst, at dermed göres anstånd til min hemkomst. Herbergera Kuopio Herrarne; som komma til Revision och gif dem och Ländtmätarene Vin (franskt) och mat, utan besvärlig och kostsam anrättning. Det är, i min enfaldiga tancka, det bästa partie denna gång.

Ofvannämde Lagus var den, som förmått Anders Johan, at följa med sig ut på landet öfver senaste Julhelg.

Hvad tycks dig? 6 Präster af Riksdagsmän, jag inberäcknad, depenserade81 hvarje i går 9 dal Kpt, at bevista Comoedien. Emot all förmodan kom, äfven Biskop Gadolin dit. Vår Domprobst är något kraslig, stundom.

För all ting skynda dig, at upgifva Dine behof. Jag skal tilfredställa Dig, så länge jag är här och vid hemkomsten förnöja Dig.

Saxmans Klockarens Son är betient hos Baron Hastfehr och har träffat Marin herstädes.

En gång har jag sökt Landsh: Tandefeldt, men intet träffat honom hemma. Af flere Präst-Camerader har jag flere resor blifvit tilfrågad, om jag blir sökande til Domprobsteriet, hvarpå svarade: at jag intet ännu derpå tänckt.

Kammar J[unckaren] Tavast recognoscerar vid Bohuslänske gränsen och Offic. Kam. f. Baron Armfeldt bor på Drottningholm tillika med Dalkarle Fricorpsen.

I går qväll fick jag det brefvet, som var skrifvit til H:r Cap. Fieandt och i hvilket omslag du skrifvit. At du mår väl, glader mig: men hur skal Du få bekymra Dig. Jag har låfvat skrifva hvar 14:de dag: men jag har ju gjort det oftare. Om en post dag detta blifvit försummadt, hvi oroa dig? Du lärer redan veta anledningen til detta drögsmål.

Omöjeligt är det för mig, at få reda på Cattunet82 el. tryck-Lerftet hvarom Du skref, innan jag kunde få veta sielfva tryckeriet hvar det blifvit lämnadt. Jag skal lämna åt Com. Öman comission, at inlösa det, när man får reda på tryckeriet och skrifteliga betyget: el:r polletten. Nummeren på stycket bör man ock veta och jag är okunnig om alntalet. Om Du hinner, at lämna mig närmare underrättelse, så försumma det intet. Jag får trösta Dig, at intet blir vår varelse här aldeles långvarig. Men när vi slippa, är ännu ovist.

Om penningar har jag tilskrifvit H:r Cajanus. Om han uturagtlåter83 denna anstalt, blir min utväg, at låna, i händelse, at inga Riksdagspenningar hitsändas ifrån Borgå.

Närlagde papper afsändes til H:r V. Pastor Porthan. Jag har knapt om tid i dag, så vida ståndet skal församlas kl. 8 ¼ och derpå skal jag vandra til Banquen samt sedermera äta middag hos Landt Marschalken.

Törner kan skiljas vid And. Johan men han blifva qvar, at studera. Jag hade i går äfven bref af honom. Bäst, at han dricker Brunn i Sätra. At nu låte honom hemkomma, vore, at i otid skilja honom vid boken.

Alt sedan min afresa hemifrån har jag fått vidkännas mera hårt, än löst liv. Nu förhåller det sig, til min fägnad, annorlunda. Intet bör Du, Mit Hierta, oroas, om du intet får hvarje vecka bref. Oagtat den bästa vilja kan något oförmodadt hinder för mig inträffa, el. något emellankomma, som våller, at Posten intet går sin jämna gång.

De, som ifrån Finland hitkommit Norra Vägen, hafva berättat at vägen är mer, än dålig. Hälsa alle barn och Vänner af Din trogne man Lagus

Samuel Törner till Johan Lagus, 10.3.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

För den gracieuse penninge remissen, som blef mig förleden Söndag genom Mag. Rutström tilstäld aflägger jag den förbindligaste tacksägelse. Det skall vara mig ett nöje at därmed äfter bästa vett och omtanka, til Herr Lagi förmån hushålla därmed. Önskande det kunde vara Herr Probsten til nöjes!

Om Herr Probsten behagade för Herr Lagi räkning upköpa, vid det fördelagtiga tilfället af egen närvaro uti Stockholm, någre til framdeles bruk för H. Lagus erforderlige böcker vore ganska väl. S. Homerus, En Ebreisk Bibel, den han nu har duger icke, Ett ebreiskt Lexicon. En god Horatius. Skulle H. Probsten vara god och äftertryckligare råda H. Lagus at profitera bättre af Mag. Nicolai undervisning uti stilo componendo84, torde det ha god verkan; han har icke skrifvit något ännu, d. 25 Feb. feck en Chria85 men den är ej än sammanfattad.

Äfter min tancka hade han kunnat umbära Virgilii lection mellan 4-5 då han afhör publice prof. Svedelius, då hade han kunnat bättre och mera skrifva. Äfven gör Litsell musicus påminnelser om notors öfverläsning såsom angeläget för Herr Lagus. Icke heller är det à propos at lemna Horatius ell. Ovidius säger jag quar uti Auditorio äfter sig om dagarne. Samma läsningar nu som förut, samt k. 10 til 11 hos Prof. Thunberg publice.

Manuscriptet af Ödmans äskade 4 flock var för några dar sedan icke en gång anländt til Upsala. Herr Lagus torde behöfva något starkt sig ren och damfri hållande Byxtyg, Sammets Byxorne försmås aldeles. 1 Sida uti Actis läses på græska hvar morgon nu. 1 Capit reciteras uti Biblen samt 1 quällarne. Hade Herr Lagus fått mera tid, Lemnat M: Nikolai lection it k. 10, hade han redan ofelbart med profit, äfter Pr. Fant projet kunnat läsa hos mig först Homerus, och sedan hos Biblioth. Floderus. För öfrigt skall jag, så vida mig Gud nåd förlänar, bjuda til at aldrig såra H. Lagi dilicatesse86 med mine discourser87, utan snarare tro mera förlåteligt fela in defectu än excessu. Gifve Gud jag kunde härda mit sinne til tålamod och jämnhet! Jag tror mig näst Guds hjelp ej vara långt borta från denna äfter pröfvade själens författning.

Och åstundar ingen annans, än Himlens och mitt eget samvets glada öfvertygelse ell. bifall.

Har äran under fullkomlig vördnad och tilgifvenhet til det tysta framhärda. Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tjänare Samuel Törner

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 13.3.1789

Min Sötaste Hustru.

Desse rader rispar jag i Handelsman Westzynthii af Kyrck. Vallenius hyrda rum, hos hvilken jag i dag, i sälskap med Biskop Gadolin och Dompr. Krogius samt flere Borgersmän ätit en snygt tillagad måltid.

Väderleken har varit obehagelig, förr detta kall, nu snö fall och Urväder. Sistledne Tisdag var jag utrest med flere af Banco-Utskotts Ledamöter til Banquens Pappersbruk Tumba. En af Banquens fullmägtige Capit. Stålhammar var, på Banquens vägnar, vår värd. Kostnaden svarade intet emot principalens välmåga.

Intet bref ei el:r penningar har jag fått af B:r Fabritius.

Ingen Riksdagspenning har hittils, mig vetterligen, öfverkommit. I dag väntas södra posten. Får se: om de hitkomma. Intet behöfver Du sörja för penninge-remisse, så vida jag har löfte, at, om jag behöfver, få låna. Jag har tilskrifvit Handelsman Cajanus, at hitsända 900 dal Kpt. Får se: hvad han gör.

Tiden til vår afresa är intet ännu gifven. Tranqvillisera88 Dig emedlertid och reglera89 på bästa sätt Dina affairer. Hushålla med möjelig och vanlig noggranhet, öfvertygad om mit biträde framdeles. Jag är dessutan för vissad, at H:r Agander intet underlåter, at visa all möjelig flit, til at lindra Dit besvär.

Jag har intet fått veta: om H:r Brofeldt är i vårt hus. Jag bekymrar mig högeligen öfver barnens kanskie försummade öfningar.

Hvar dag har jag hittils haft trägen uppassning: i morgon ledighet ifrån Banquen, om ei plenum sammankommer.

I går träffade jag på vår Klubb Cap. Fieandt. Han var glad öfver fruns yttrande at anskaffa honom penningar, i den händelsen, at hans omständigheter skulle på längre tid fordra hans hervaro.

Nu til nyheter.

Biskops förslaget är intet ännu ankommit. Dompr. får 1: Bonsdorf efter alt utseende 2:dra rummet. Enligt underrättelse ifrån andre Contracter, som jag har, är frågan om den 3:dje: Hyllen eller Alopäus, ännu oafgjord, som blir bekant, så snart ifrån Helsingfors och Sarijärvi berättelse inlupit. Hyllen har ännu företrädet. Jag får den äran, at vara med, som kåpan i danssen.

Biskop Lindblom skal predika vid Riksdagens slut. Texten: Välsignad är den man, som förlitar sig uppå Herren.

Tisdags qväll ankommo hit 8 finska Herrar Armfeldt, Montgommery, Otter, Hästesko, Lejonstedt, Enehielm, Klingsporr, Cap. von Törne. Om intet öfverste Anckarsvärd ankommit, som någon i dag nämnde, så skal det skie. De äro logerade på Friedrichshoff, hvarifrån Directeur Frietsky och KammarHerrn Baron Stierneld blifvit flyttade til Drotningholm. I går sades: at General Krigs Rätten varit tilsammans på Friedrichshoff och upbrutit Bar. Hastfehrs och v. Fieandts förseglade papper. De hafva blifvit til igenomläsning lämnade åt den emot dem ifrån Götheborg hitkomne Actorn Krigs fiscaln Wallenqvist och H:r Argillander.

De arresterade svenske Riksdags Herrar äro ännu i sine rum fängslige. I går hade Krigsgärds och Bevilning Deputation sit första sammanträde. Grunden til utbetalningen är intet ännu gifven. Penninge bristen är tryckande: men omständigheterne torde fordra, at man måste gripa sig ann.

En finne af Präster Pr. Pihlman, Borgmäst. Fagerström och 1 Bonde ifr. Nyland äro der Ledamöter.

Bar. Koskull, svåger til Hans Exellence Gref Brahe, har blifvit Landt Tulls Inspector i Åbo efter framledne Kallmeyer.

En enda gång har jag träffat Direct: Hall. Jag vet intet, om han fått polete, at sitta för Kuopio stad. Han torde vara i penninge behof och at afhielpa det samma, är hans project, at få accordera Landt Mätare syslan.

Säkerhets acten, intet antagen af Adeln, har ofelbart vållat: at unge Grefvar Stenbock, Lewenhaupt och Ribbing tagit afskied ifrån sine innehafvande militaire syslor. Äfven omtalas: at Grefvinnan Meyerfeldt skilt sig vid upvagtningen på Hofvet.

En Handelsman herstädes Hultman har banquerouterat på 50,000 R:dr. Säges, at omnämde Westzynthius råkad i concurs för sin ägande fordran à 1000 R:dr. Öfverste v. Thun och Syndicus Gylich ifrån Pommern hafva hitkommit, at göra Konungen underdånigt anbud af 150 Läster Råg.

Pratas: at Landshöfdingen i Upsala Ehrenbill blifvit utnämnd til General Intendent vid Amiralitet. Aldeles ny sysla.

Om H:r Agander är hemma el. du sänder bud på Bef. Man Gummerus, så låt någondera i bref meddela desse nyheter åt Bror Stenius i Pielis. Jag hinner intet på något sätt tilskrifva hvar och en min Vän särskilt. Til belöning för besväret få de sielfve veta nyheterne.

Vår Domprobst klagar efter vanligheten, at han intet mår rätt väl. Kanskie Biskops bekymret trycker honom.

Jag fick i dag en vacker samling af pitschér åt And. Johan.

Sedan jag skrifvit så när et halft concept, torde Du vara denne gången nögd. Cousin Ekestubbe är afrester herifrån och tros återkomma.

Säges: at flere Adelsmän hemrest, antingen af missnöje eller otålighet, at penninge cassan, som är tom, intet kan ersättas.

Major Jägerhorn, som courier afrest til Borgå, är återkommen.

Hälsa alla mine Sokne-Åboer. Gud välsigne Dig och Barnen!

Pratas: at 3 Ryska Krigs skepp i sundet af isen blifvit så skadade, at de torde vara aldeles obrukbare. Jag lefver Din trogne Man Lagus

Bondeståndets Taleman har legat i siäl-tåget. Taleman 1786 för emedlertid Klubban. Vår Taleman plågad af podager90 har intet sluppit utur sine rum. Detta är förseglad med Kyrck. Wallenii pitshér.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 17.3.1789

Min Huldaste Fader.

Nu lärer det vara för sidsta gången jag får tilskrifva Söta Far til Stockholm; ty de säga at Riksdagen skal slutas denna veckan.

Om Söta Far ville vara så god och låta de Adelsmän som Söta Far känner aftrycka sina pitcher; til ex. Fieandt, Tigerstedt, Wrigth m.m. ty de finska äro här ganska rara.

Just nu feck jag Söta Fars bref, hvarför jag får den äran at tacka. Förleden postdag har jag ej tid at skrifva til Söta Far.

Hvad Latinen angår så får jag berätta Söta Far at jag dermed har begynt, men jag har varit hindrad af min svaga syn, och en värk i armen som jag nu dragits med någon tid.

Hvad Claveret angår så håller jag på dermed nu, jag har fått idag 1 ny Andante til at spela på. Jag lyckönskar Söta Far til halfs til Domprobst i Borgo, tro mig, ty när Söta Far har fått 10 röster til Biskop, så får Söta Far 50 til Domprobst och kungen kallar nog Söta Far. Gud läte det så gå!

Näst min ödmjuka Compliment til Farbröderna Petrejus framlefver jag med all lydnad Söta Fars lydigaste son Lagus

Johan Lagus till Lovisa Lagus, påsken 1789

Min Sötaste Hustru.

Ännu lefver jag och mår väl i anseende til Kropshälsan. Dock oroar mig ovissheten huru snart vi kunna åtskiljas och svårig- om icke omöjelig-heten! at på slädföre komma herifrån. Väderleken har nu varit mild och gatorna äro smutsige. På lika sätt förhåller det sig ofelbart på Landsvägarne, runt omkring Stockholm. Vi hoppas, at Riksdagen slutas först instundande vecka: men huru kan man samma dag afresa? Man bör biuda farväl; ännu mera vänta tils Riksdagsbeslutet blir underskrifvit. Huru snart det kunde blifva möjeligt at siöledes komma til Åbo är ock tvetydigt. Wärkeligen: jag är mycket brydder i denna del. Tiden skal utvisa, hvad partie jag tager, i synnerhet då det ligger mig ömt om hiertat at få komma til Upsala, på det jag måtte reglera Anders Johans omständigheter. En sträng Krigs gärd och bevillning, medförer för mig äfven en dryg penninge utgift, så at H:r Törners underhållande i Upsala, til en del på vår Räckning, bör uphöra.

För all ting, Mit Hierta, förglöm intet, at låta anskaffa Gärdsel, der mäst behöfe, omkring Sambila Åker, som skal med Korn besås el. den, som ligger på vänstra handen, då man går upp til Kyrckan.

Af Lettström har jag intet ännu fått Räckning, men väl 50 R:dr på framdeles liquid. Han har inviterat mig, at i morgon el. Påskdagen komma ut til Lidingö.

Nu har varit, kalt tid, knapt på färsk fisk. Likaledes brist på Ved. 18 plåtar har 1 famn Biörckved kåstat, hvarföre ock hus hyrorne äro dyre.

Nu til nyheter, som du låter afskrifvas af H:r Agander och til Kuopio afsändas, så vida jag ei medhinner, at afskrifva här. Baron Gen: Armfeldt har vidgått: at han tillika med flere namngifne Officerare underskrifvit pro Memoria eller Nota til Ryska Keisarinnan.

Berättas: at Baron Hastfehr inför Gen. Krigs Rätten tilstått det han förbundit sig at arbeta på Finlands sielfständighet under Ryskt beskydd, emot löfte af 20 000 ducater hvilka ofelbart blifvit ämnade til Honom tillika med Pälssvercket, som ifrån Nyslott skulle til Honom aflämnas mot Hans egenhändiga qvittence. Denna sin förbindelses skrift har Han beseglat med et: så sant mig Gud hielpe til lif och siel! Utslaget eller domen, rörande de vid Qvistrums affairen varande svenske Officerare, är intet ännu bekant. At en Öfverste Lieutenant Baron Funck haft mycken benägenhet för de Danske, utvisa det hitkomne protocoller tämmeligen sannolikt. Ligan har varit stor och vidsträckt. Rasumofski och Sprengtporten hafva varit hufvud Män, at tilskapa den. Afsigten och fölgden, om den, lyckats, vår träldom under Aristocraterne och Adeln. Den Högste har underligen frälst Riket och bevarat Konungen.

Projektet til Krigsgärd och Bevillningen är en vidlöftig Lunta. Vi Präster betala 5 plåtar för 1 Mantal Prästebolsjord til Krigsgärdsgåfva; rentan enligt projectet, för lön, öfverflöd, sidentygs bruk, gull-ur, Equipager, fensterlufter91, m.m. Utgiften blir tryckande: men et älskadt fädernesland bör räddas, om möjeligt.

Alopäus ifrån Careln och Nils Anderson el. hvad han heter ifrån Skåne torde blifva fullmägtige uti Riksens Ständers Contoir. Dageligen hafva vi väntat, at Häradsh. Arpe och V. Häradsh. Porthan skulle ankomma hit til staden. Klyfningen af Iurisdiction är ofelbart föremålet för deras hitresa.

Gymnasii och Scholæ Staten i Borgå Stift är i brydsam ställning. Landsh: de Geér har giort i Stats Contoiret en hemställan, at få i penningar, efter 3 R:dr 40 sk. per Tunnan omtrene, enligt Markegångs lagen, sin lönings spannemål godtgiord emedan i Magasinet intet finnes spannemål in natura. Gymnasii staten har vänt sig til Konungen med underdåniga besvär heröfver. får se: huru det går. Jag bidrager alt hvad jag för min ringa del förmår, at vinna ändring uti de Geers anstalter.

Banco-Utskottet har samtyckt, at förskiuta 3 T:r guld, den til H. Carl ämnade gåfva, så snart Riksens ständer upgifva en säker utväg til inbetalningen.

Pratass at Turkiske subsidie Medel kunna lyftas i Maji månad somlige omnämna 700, andre 450 T:r guld. Hvardera summan är af betydenhet. Väl, om sant.

Talas äfven om en til vår hielp ankommande Engelsk flotta af 6 à 12 Krigs skepp, så snart siön blir ren.

Dalkarlarne campera ännu på Drottningholm och vet jag inte vist, när och hvart de skola tåga.

I dag Banco Utskottets plenum kl. 10 f.m. I Präste ståndet kl. 4 e.m. Heml. Utskottet kommer ihop kl. 12. Detta är skrifvit Påsk Lögerdagen.

D. 8 dennes hade Adeln plenum, då Adeln ville garantera den utlåfvade krigsgärden. Men ei den gamla statsskulden. V. Lmschalken framter då Konungens billèt, så lydande: I fall Adeln under öfverlägning om Hemliga Utskottets Extractum Pro:ll skulle vela en del deraf bifalla och en del deraf afstå, har jag högst nådigt, at gifva V. Lmschalken tilkänna: at heml. Utskottets framstälta arbete är en sådan kädia, som utan Riksvåda ei kan skiljas. Derföre ser jag mig af min Kongl. pligt förbunden, at underrätta V. Lmsken, at ingen annan proposition, än på hela Extractum Prot:ll bifall el. afslag göras må. Gustaf.

P.S. De 3 öfrige stånden hafva upfylt sin förbindelse emot mig och Riket. Det första ståndet i Riket lärer ei underlåta, at frälsa sit fädernesland, som deras förfäder med lif och ägendom försvarat och som med et afslag i denna del kan gå förloradt. Gustaf.

Derpå blef proposition: Bifaller Adeln enligt K. Maj:s nådiga skrifvelse, H. Utskottets Extractum Prot:ll så vida de andra stånden göra det samma, och i anseende dertil, at K. Maj:t förklarat Riket i annan händelse, stå i våda, som med Ja besvarades.

I dag skulle Dir: Hall tidigt afresa: men fick ei hästar utan måste vänta. Jag hörde, at Kamer: Salonius fått Assessors namn.

Andra dag Påsk el. i morgon kl. 4 e.m. blir plenum i Banco Utskottet. Trägit arbetas der: men altid göromål. Afsigten är, at få slut på Riksdagen, så fort det möjel:n skie kan. Hittils skrifvit Påskmorgon.

Präste ståndet har yttrat sin åstundan, at en Guld Medaille af första storleken skulle slås at stadga ihogkomsten af Kron Prinsens Examen. Kåstnaden, som sådan penning vållde vid senaste Riksdag, kåstade 20000 d:r K:pt. Oppositions partiet lärer efter utseende intet tycka herom.

Läs omslaget omkring brefvet. Jag har ock deri rispat någre rader. Annan dag Påsk 1789.

NB. at minska bevillningen, föreslås: at Tulln för de igenom Landt Tullarne införande varor måtte förhöjas.

Johan Lagus till Lovisa Lagus, s.a.

I Lögerdag var vårt stånd församlad ifrån kl. 8 f.m. til kl. 1 ½, och efter middagen ifrån 4 til 8. Banco fullmägtige blefvo utnämnde de förre, Flodin, Petrejus och Murray. Intet afgiord: om fullmägtige i Riksens Ständers Contoir få förhögning ifrån 6000 til 9000 d:r Kpt, enligt Adelns project. Under, at arfvoden skola förhöjas på et i gäld fördiupadt publicé bekåstnad.

At Prästeståndets protocoller skulle tryckas, var i går i fråga. Voterades öfver saken, då 39 röster voro för Nei, 9 för Ja, ibland hvilka Biskopp Wallquist var Chef. Adeln har intet åtagit sig bevillningen på längre tid, än 2 år, oagtat Konungens svar til Adeln, uppå giord frågan igenom V. Lm:kn: At Regeringsformens 38§ utstakar tydel:n, at ingen annan, än Konungen, äger rätt at kalla Riksens Ständer tilsammans och derföre at utsätta tid til den Bevillning R. och Adeln sig åtagit til Rikets skulds gällande, vore en illusion af Lagen, som directe Kränckte Kongens rätt och störde Regerings sättets grunder. Således kan ei någon annan termin, än til nästa Riksdag utsättas. Men, om lagen ei stadgade detta; så fordrade Rikets nu varande belägenhet at ei underrätta fienderne om den termin som skulle åter församla R. ständer. Jag är skyldig sanning åt mit folck och jag ansåge mig bråtslig emot Riket om jag ei uplyste dem om de faror, som Rikets sielfständighet komme at löpa, om fienderne kunde til en bestämd tid uträckna sine stämplingar, at föra dem til nyttiande af inbördes Vår missämja. Det som sig tildragit förlidit år både i Finland och vid fiendens anfall i hiertat af Riket, visar nogsamt om den politique, hvilken våre fiender veta så väl at nyttia.

Af de Protocoller som redan äro tryckte, synes klart fiendens stämplingar, och af hvad jag vet, af de Kunskaper jag af Utrikes ärender har, anser jag för Rikets sielfständighet högst vådligt, alt som på sådant sätt kunde gynna våre illviljares och fienders stämplingar. Men då jag ådagalägger fritt desse omständigheter för R. och Ad:, är jag äfven så öm som bekymrad af den tyngd som mine trogne undersåtare komma at känna. Jag inser nödvändigheten af utvägars finnande (utan at rubba Regeringslagen) til at jämka och lätta en Bevillning Rikets omständigheter giort nödvändig. Jag har redan låtit igo[r] ledamöterne i Heml. Utskottet förklara, at jag på alt sätt skal söka at lindra desse utgifter, at jag skal lämna de tilgångar jag väntar til R. Ständers Contoir: och jag uprepar nu här å nyo dessa försäkringar. Det V. Prästeståndet har föreslagit et medel, som förena i den nyttan at kunna jämka bevillningen med vördnaden för Kongens rätts bibehållande, genom et Utskotts sammankallande hvart 3:de år til bevillningens öfverseende.

Jag föreslår derföre denna utväg til R. och Adelns vidtagande på sätt Pr: ståndets Exc. Protocolli det innehåller, som den nyttigaste och bästa utväg til ändamålets erhållande af landets lisa utan at sätta Rikets sielfständighet i fara; och proponerar jag R. och A., at til detta Utskottet välja 4, 3 och Adel. possessionati af hvarje Län efter styrckan af säterie och frälse i hvarje Län; då rösterne kunde beräknas efter säteriernas och frälsehemmanens storlek. Sholms slott d. 23 Apr. 1789. Gustaf. Detta förslag antager intet Adeln. Borgarn har intet ännu utlåtit sig heri. Man tror, at det finner sig dervid, då 3. ståndens Beslut anses som Lag för Adeln. I går ändrade Prästerne sig och samtyckte til den Bevillningen, som Utskottet projecterat, för at få saken til slut, då förr detta Adeln och Borgaren antagit det, äfven som Prästen och Bonden Ruthska projectet. Bonden vil nu tränga sig inn, at deltaga uti garantier för Banquen, som intet beviljas.

Ryssen har i Nordsiön bårttagit 6 svänska Handelsskepp. Handlande i Stockholm hafva i enskilt företräde anhållit hos Konungen om convoi. Värst, at penningeförrådet är så knapt. Betydligt hinder kanskie för flottans utgång. Detta bekymrar intet litet mången. I morgon decoreras ofelbart flere Präster med stiernor. Det är Ordens Capittel och Biskop Benzelstierna skal predika. Wasa Bandet är bårttagit af Assessor Hultman, som sitter på Gillstugan. Nu på stunden afblåstes Riksdagen. Nu rägnar häftigt. Adeln har antagit bevillningen til första Riksdag, utan omnämnande af inrättande Bevillnings Utskått, hvart 3:de år, hvartil Prästen i dag samtyckt.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 22.4.1789

Min Huldaste Fader!

Jag har nu varit ganska inquiet92 af ovissheten om Mina Huldaste Föräldrars tilstånd, emedan jag ej haft något bref af Min Huldaste Fader sedan jag feck med Herr Härads Höfdingen Porthan. Jag hoppas likväl at ej sjukdom utan andre förhinder varit orsaken til Min Huldaste Faders tystlåtenhet.

Jag för min del har ej varit fullkomligt frisk, ty utomdes at jag varit plågad af Catarrhe och Bröst-värk, så bröt jag förleden Lördags uppå Dans-salen mit knä ur led, hvaraf jag måst hålla mig inne i 4 dagar men genom pålagt Archibusad vatten är det nu i det närmaste restitueradt.

Jag började äfven at få skörbjugg änskönt jag tycktes hafva motion, men under Påsk-helgen geck at jag ut at skjuta, (med Herr Prof. Fants lof) då jag hade en ganska stark motion, och hvarefter jag blef den skäligen fri.

Wi ha haft et besynnerl. väder uti Febr: månad hade vi aldeles vårlikt men nu hafva vi fått et yrväder med snö som nu som bäst fortfar.

Glöm för all ting ej, Min Söta Far, at skrifva till Herr Prof. Fant hvar jag skal tilbringa sommaren.

Nu har Herr Professor Boëthii Specimen för sit Pastorat ut kommit, hvaraf jag får den hedern at tilskicka Min Söta Far 1 exemplar hoppandes at det interessera Söta Far såsom kommande ifrån en vår tids största Philosopher, och bevisande at Herr Prof: Boëthius ei som man tror är Deist.

Som jag nu måste gå upp til Herr Prof: Fant och ej mer få tilfälle at skrifva så måste jag sluta.

Näst min compl. til Söta Mor samt syskonen förbl. med all barnslig lydnad. Min Huldaste Faders lydigaste son A: J: Lagus.

Jag läser nu hvar dag jämst Söndagar N. T. Græcum på Epistlarna.

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 3.5.1789

Min Sötaste Hustru

Jag får nu det nöjet at tilskrifva dig ifrån Åbo. Men ingen förmån utan sine olägenheter. Jag har fått ärfara det.

Sistledne Lördag förmiddag går jag ifrån Com: Ömans hus, der jag legat 2 nätter öfver under väntan på vind til Häradsh. Porthan. Jag upgifver det förslag, at vi skulle fara om bord, at närmare underrättas om tilståndet, med förslag, at sakerne af honom och Alopäus, som ännu voro qvar på landet, skulle medtagas och vi blifva om bord. Det förra antogs intet: men väl det senare. Vid skepsbron stiga vi på en Roddare båt och änteligen efter långt roende få reda på Jagten, som vi lämnat nära vid skepsbroen på strömmen, men, oss ovetande, blifvit långt ut boxerad. Då var ock anckaret upvindadt och vinden hade vänt sig til vår förmån. Jag frågad straxt af skepparen efter Marjn, men får til svars, det han tillika med någre Officerares betienter farit til lands, för at underrätta mig om afresan. Skepparn ombedes, at vänta, enligt aftal på passagerare och Marjn, men förgäfves seglen hissas upp och jag tog straxt mit beslut, at blifva qvar om bord. Porthan och Alopäus faro tilbakars til staden, at afhämta återstoden af sine saker, under många påminnelser och böner af mig, at skaffa reda på Marjn och hämta honom med sig. De skynda sig tilbakars: men voro efter långt roende, intet i stånd, at hinna oss upp. Under denne deras resetour träffa de en tom Tenala skuta, på hvilcken de flytta och, innan vi tänckte, träffade oss. Vid åsyn af deras ankomst blef jag glad: men Ach! på tilfrågan efter Marjn får jag til svars: at de intet träffat honom. Hvad utväg han tagit, at få reda på mig och medhämta min Kappsäck, kan jag intet veta. Jag har nu med denne Post tilskrifvit Comm. Öman och anmodat honom, at beordra Marjn, til at afgå til Uleåborg, om han intet nyttiat tilfällen, at komma hit efter. Ho hade kunnat förmoda detta? och jag behöfver intet nämna, i hvad bryderi detta försatt mig. Jag slöste månge goda ord och böner på skepparn, at vänta på desse ofvannämnde 3 men alt förgäfves. Han hade ock lämnat i land 4 Officerare, Öfverste Lieut. von Platen, Capitaine Unge och Baronen Raab samt von Kothen, oagtat deras saker voro om bord, om intet deras betienter hade haft skepsslupen at afhämta sine Herrar. Lördags f.m. afseglade vi ifrån Stockholm och i går qväll ankommo til Åbo slott, derifrån Jagten kunde intet gå längre för lågt vatn. Nu i dag ankom jag hit och alle våra saker äro redan i quarteret hos en tracteur.

At vänta på Marin til nästa vecka har jag beslutit. Desutan måste Häradsh. Porthan låta förfärdiga en svart Klädning åt sig, emedan hans Svär Mor dött hvarom han her inhämtat säker underrättelse! Så står det nu til med mine omständigheter. Du kan sielf finna, i hvad sinnes förfatning jag är. Hela tiden var Jagten i oaflåtelig rörelse och blåsten så foglig, at man kunnat på hafvet nyttia en Ökståck93.

Kuopio Eskelin fölgde ock hit med oss. Frisk är jag tämmeligen, i anseende til flere indispositioner, som jag fått låf, at vidkännas.

Om svåger är i staden, vet jag intet ännu. I måndag skola lifdragonerne upbryta och utgöra strandvagt.

3 Ryske fregatter säger sig hafva vist sig uta[n]för Utöarne, 12 mil herifrån. Vid Fliseberg låg för motvind en svensk Chebeque och 2 Barkaser äfven som et stycke herifrån 2 fregatter, färdige, at gå ut, om ei motvinden hindrat.

Fregatten Svarta Örn lämnade vi efter oss i Svenska skären, ovisse hvart den skulle gå. Pratas om en affaire d. 10 Maji emellan en Rysk öfverlägsen styrcka och vår corps under Öfverste Stedinghs befäl, hvillken aflupit til vår förmån: dock vet man intet her något vist.

Här är stor brist på nyheter och jag önskar, at, om Konungen begifvit sig på resan til Finland, han hade tagit Postvägen. Et transport fartyg hitkom för oss med Konungens hästar 8, och vagnar.

Gud välsigne Eder! Jag lefver Din trogne Man Lagus

Johan Lagus till Lovisa Lagus, 11.5.1789

Min Sötaste Hustru.

Jag önskar, at detta vore den sista gången, som jag under min hervarande vistelse skulle tilskrifva Dig. Postvägen är impraticabel94, om man intet ville blåtställa lif och hälsa för all fara. En Courier har hitkommit för par dagar, som varit tvungen at gå, låta draga sig på Kälcka och släpat sig fram på buken, alt efter omständigheterne. Båt har han ock stundom nyttiat och ho ville risquera alt sådant? Någon af hans vägvisare har ock badat sig, emot sin vilja, i det kalla vatnet. Stora siön är intet eller öppen och vänta vi finnar med all möjelig otålighet på tilfället, at komma herifrån, så snart någon möjelighet framter sig, at komma fram. Jag är aldeles vilrådig, hurudan hushålning skal vidtagas med And. Johan. H:r Törner har intet underlåtit, at visa Köld, åtminstone oömhet. Han skall hafva varit syslosatt, at skrifva sin Disputation. Hvad tycks Dig? Hvilken ändring i Hans humeur? Han har dageligen hårfriseur och finner något retande i granna kläder.

Landtmannen skal äflas med jordbruket och And. Joh. har under sin hit resa sett 6 st:n hästar förespände för sin plog.

Sista fredags Post tilskref jag Dig under couvert til Svärpapa. J[ag] har giort det förr och tviflar intet, at desse bref rigtigt framkommit. Knapt är här nu på färsk fisk, ehuru väl derå varit tilgång. Enligt provisionel Calcul hafva Stockholms Boerne vunnit 20 T:r Guld, igenom Riksdagsmäns hervaro. En R:ds utgift hvarje dag är då antagen til grund för ofvannämde Räckning, hvilken slår så mycket mindre felt, som en eller annan torde hafva uphandlat et el. annat.

Til sommaren tilflytta många af Förnämheterne och någre torde framdeles bo på sine Landtägendomar.

Jag har haft någon plåga af min gicht och när ledsnaden öfver mit drögsmål kommer dertil, kan du finna, at jag intet lagt på fläsk. Ibland andre orsaker til min oro bör jag hänföra en extraordinaire penninge utgift. Jag måste någorlunda underhålla god reputation, at intet vara Knogare och intet, utan höflighets bevisning, åtniuta välfägnad. Jag hade igår träffat öfverenskommelse med H:r V. Häradsh. Porthan at upköpa en vagn för 15 R:dr. Vi åka ihop til Kuopio och han torde behålla den, ehuru jag nu bör betala halfva inköpssumman. Oviss är jag, om vi fara siöledes til Helsingfors eller Åbo eller ock nyttia Postvägen, hvilken intet allenast är kåstsam, utan ock besvärlig. Tiden til vår afresa ankommer, huru snart siön på et el. annat sätt blir ren. Efter alt utseende undgå vi intet, at betala 8 sk. för milen, hvarmed början göres d. 1 Jun. Eskelin Nämndeman, har sagt, at han skulle resa siöledes til Uleåborg och skal jag med honom afsända de persedlar som jag intet behöfver under min framresa.

Den ifrån Finland hitkomne Couriern har medbragt den tidning95, at 500 Ryssar uti Jockas anfallit en svensk postering af 60 Man, hvilka hurtigt försvarat sig, lärer vara misstag. Likaledes: at Han haft med sig en Böneskrift til Konungen om nåd för des Herrar Officerare, som underskrifvit fosterbröderlaget.

Hastfehr har inför Krigs Rätten vidgått, at Han til Sprengtporten aflämnat skriftelig försäkran, at arbeta på Finlands sielfständighet, dock under villkor såsom Chef. Ursägten förebäres, at Han på sådant sätt velat få reda på hela tilstälningen, hvilken Han skulle för Konungen berätta.

Konungen har låtit kalla ifrån Arresten Öfverste Anckarsvärd til sig på Drottningholm och efter halfannan timmas enskilt samtal intet allenast lämnat honom friheten, utan ock utnämt til General Adjutant.

Nu talas: at Tyske Keisarn vore död och stillestånd slutadt med Dannemarck på 1 år, hvareft Krigskeppen skola aftacklas.

Efter berättelse skal vår ifrån Carlscrona utlöpande flotta bestå af 22 Linie skiepp och 15 fregatter. Säges: at Öfverste Armfeldt blif:t skiusad til Marstrand. Tänck om Han varit Din man, hvad sorg? Gref Fersen har under sin arrestetid gått 20 Mil, enligt Hans räckning och läst 37 Volumer! Oroa Dig intet Mit Hierta, när du får höra obehageliga nyheter ifrån Värälä, som Ryssen besökt på et skamlöst sätt. Om vi lefva, gifver Gud oss så mycket godt igen. Emedlertid låt oss vara nögde med Hans nådiga välbehag. Jag frugtar, at något ondt gry torde finnas hos en el. annan Herre vid Finska Armeén! Gud gifve! at all oenighet kunde förqväfjas, i tid.

Pratas: at Baron Hastfehr bedt om enskilt företräde hos Konungen eller samtal med Premier Ministern.

I går hade jag bref af Svärpapa och Pr. Skogman af d. 28 sistl. April. Far och Mor hafva mått efter vanligheten. Judarne i Borgå taga 13 à 20 plåtar för 1 T:a Råg. Om Konungen ei kan förese landet med brödföda torde mången svältas i hjäl. Biskopinnan i Borgå har giort ansökning om 2 Nåd år. Landshöfdingens och Cons:ii utlåtandet skal vara förmånligt. Lectorerne hafva intet ännu fått utslag, rörande löningespannemåln.

Esquadrons Predikanten Lindforss har blifvit nyligen Äncklinge.

Far berättar: det han tilskrifvit Directeurn Wiberg om hushållningen på Wärälä.

Röd- och fläckfeber samt Gulsot hafva i Borgå dödat mycket folk. Någre hushåll skola vara aldeles öde.

Riksrådet Höpken dog i förgår, vid det han satt til bords om middagen. Dompr. Hydrén i Upsala har ock vandrat hela verldenes gång.

I morgon skal And. Joh. afresa til Upsala.

Hertig Carl låter anvärfva et så kalladt Amiralens Regemente som skal tiena på Örlogsflottan. Hälsa alla bekanta och var millionstal hälsad af mig och And. Joh. Hälsa barnen och H:r Agander, hvilken kunde göra utdrag af detta bref och meddela nyheterne åt H:r V. Pastor Porthan. Krogius är intet ännu utnämnd Biskopp. Jag lefver Din trognaste Vän Lagus

Dompr. Krogius giorde försök, at få Jomala åt sin Måg Hallquist, som slår felt. Gen v. Platen har gjort anstalt, at hielpa Philpula och Värälä Byamän med brödfödan. De hafe ock fått 15 T:r til lifsbärgning ifrån Peipola & Mustela Gårdars Magazin. Jag tilskrifver denna vecka H:r Viberg, at anskaffa dem vårutsäde. Värst, at de äro utan hästar.

Samuel Törner till Johan Lagus, 23.5.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst

Öfverhopad af månge göromål torde jag vinna ursägt för uragtlåtandet af skrifvelse en och annan gång då tilfälle gifvits därtil. Min tid är äfven nu nog knapp at jag anmodade Herr Lagus at skrifva några ord å mine vägnar til H. Probsten, men Han kunde ej bequäma sig därtil. Angelägenheten fordrar nu at ödmjukast anhålla om någon penge resource, hälst det blir omöjligt att bestrida alla omkostningarne, dels vid slutet af Termin dels om resan skulle för Herr Lagus anträdas til Sätra, hvarest vist lärer åtgå en 40 a 50 plåtar. Riktig räkning skall, så snart jag hunnit den färdig äfter min Disputations fulländande, hörsamlig. tilsändas. Det voro således förträffligt om Herr Probsten behagade med aldra första, äfter sin vanliga godhet, ha omsorg i denna delen. Jag vet icke hur det annars kan gå med Herr Lagi resor. Det var nogot illa, jag icke fullkomlig. feck underrättelse om Herr Probstens beslut eller fullkomliga tillåtelse för H. Lagus at profitera af Brunsdrickning härstädes. Jag vill dock förmoda det blifva faststält.

Fram härdar med respect. Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tjänare Samuel Törner

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 12.6.1789

Min Huldaste Fader.

För Söta Fars sidsta bref med deruti innelagde 17 Rl. spec. får jag den äran at tacka ödmjukast. Jag får äfven tacka ödmjukaste för kläderne, men ack! hvad den skräddaren hvad för en skada han har gjort Söta Far ty jag är ej i stånd at bruka dem för än efter 2 år vist och då skal jag växa bra; ty de gå på H. Törner; jag kan vist ej då engång bruka dem ty de äro lagomma åt H. Mag. Ruthström han försökte dem i går och dess förutan så äro de gjorda just som en präst kaftan kragan hänger så tätt med halsen, inget bröst, skörterna täcka knäna, just som präst kaftan, så at det duger ej at låta prästskräddare göra frackar; jag försäkrar Söta Far at det ej är någon granlagenhet hos mig utan at det är omögligt för mig at bruka dem. Men jag vet et annat råd: jag har 2 stycken gamla frackar då när jag har nött ut dem så kunde jag ju få låta ändra dem til korta jackor så kunde jag länge ha nytta af dem.

Min resa til Sätra säger H. P. Acrel är nödig: så at den blir i denna vecka; jag skal bjuda til at spara på alt mögligt sätt jag skal intet äta vid det 1 utan vid det 2 bordet.

I går disputerade Herr Törner; och gjorde rätt bra ifrån sig. Han börjar på at bli litet bättre nu; men Han vil ej tala Lat. och Frantz. ej eller gå ut med mig i skogen; Söta Far är så god och ber Hon. göra det. Nu vil han sälja sine insect samlingar och vil ej ha bara 50 plåtar med skåp och alt sammans han har skåp vist för 10 Rl. här såldes för 1 år sedan en mindre samling för 20 Rl. utom skåp: sine örter vil ha 20 pl. före; och insecterne 50. Idag flytta alla, utom Proffesorn sjelf, ut af hans herskap; Han kommer sjelf efter Onsdag. Neml. Fant.

Igår begrafdes Domp. Hydrén med en gruflig ståt; Ärche Biskoppen höll likpredikan hvars make jag aldrig hört; den varade 2 ½ tima vi voro i kyrkan ifrån 3 til 8 ½ om e.m. det var så långt.

Jag såg äfven Biskopps vigningen.

Näst Min ödmjuka compliment til Söta Mor framlefver jag med ödmjukaste vördnad Min Söta Fars lydigste son A: J: Lagus

P.S. Professorskan och Professorn hälsa Söta Far och Mor: jag var uppe och bjöd afsked af Hänne och drack en kopp caffeé. Jag var äfven på posten men där var ej bref til mig. Gud låte Söta Far vara lyckeligen öfver kommen. Här är så fult af Anti Roj: jag var hos Madame Fru Forbess och då sade Hon at en hel flotta vore i en liten hamn i Roslagen vid namn Christinæ hamn och det är bara rygten af dem neml. A: Rojs til at förskräcka folket ty där ej bara några små R: galerer: och hvad vela de göra. I dag sker recruteringen. Här är en stark värfning. H. Törners perukmakare har äfven blifvit Dragon. Jag feck höra af Biskoppen at Marin blifvit snöpligen skild ifrån Söta Far men hvad var det för en brådska hos skepparen? I Tisdags slöts termin. Nu går jag ock slår boll.

Samuel Törner till Johan Lagus, 12.6.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Prost.

Sedan penninge ressourcen blifvit genom Herr Probstens ömma omsorg retablerad til en så Kostsam resa, som den, hvilken Herr Lagus kommer at anträda til Sättra Helsobrunn, får jag äran berätta, at man med flit söker honom bibringa fördelagtigt rese sälskap, äfter jag sjelf knappast får läglighet at honom åtfölja.

Men jag beklagar at ehuru tilräklig detta penninge förskottet tyckes vara, lärer det icke länge förslå til våra omkostningars bestridande. Således anhåller jag ödmjukast, det behagade H. Probsten af sin vanliga godhet vara omtänckt på en gunstig penninge remisse med det aldraförsta. Äfvenledes täcktes H. Probsten utsätta huru mycket Brunsdoctor Pr. Ziervogel för sitt hafvande besvär med H. Lagus blifva skall tildelat, samt den som eljest har med hans affairer omsorg e.g. någon studerande Med. Candidat därstädes.

Herr Lagus lärer äfven tycka sig behöfva sine kläders ändring med mera som ut fodrar utgifternas förökande. Jag borde med rätta icke besvära H. Probsten med något förskått innan räkning tilförene ödmjukast blifvit tilsänt, men jag beklagar at min knappa tid ej förunnat mig den ännu renskrifva, men skall innan kort u[t]föras.

För öfrigt utbeder mig i denna delen H. Prosten ynnestfulla vilfarighet96, under framhärdande Med all vördnad Högärevördige och Höglärde Herr Prostens ödmjukaste tjänare Samuel Törner

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 17.6.1789

Min Huldaste Fader.

Jag får nu den hedern at för första gången tilskrifva Söta Far härifrån. Gud låte Söta Far bara vara lyckeligen öfver kommen! det önskar jag.

Jag kom hit i måndags el. i förgår i sälskap med en vid namn Berndson. Jag drack i går 2 och i dag 4 glas vatten i morgon skal jag taga in ängelskt salt och dricka 6 glas. Här äter jag för 6 daler vid det minde bordet rätt bra; de andra vid det störra ge 9. och skilnaden är ej mer än en liten klifsrätt97 som de hafva mera.

Här är vet Söta Far en vurst98 som man får åka uti hvar eftermiddag för 3 sk. [oläsligt] mil fram och tilbakars och på hvilken rymmas 14 personer och drages af 4 hästar.

Nå här säges öfveralt at Söta Far blir Domprobst i Borgo.

Jag kommer just nu vet Söta Far ifrån Wursten jag åkte däri från kl. 4 ½ til 7.

Probsten, Doctor Ahlström anmälde sin hälsning til S. Far tillika med Hofjunkaren Silfverstråle de ha båda råkat S. Far i Stockholm och äro nu här vid brunn.

Jag ber om förlåtelse at jag har så litet papper men jag har knapt förråd deraf med mig. Näst min ödmjuka hälsning til S. Mor, Syskonen, och alla bekanta och vänner framlefver jag med all lydnad Min Söta Fars lydigste son A:J:Lagus.

P.S. Herr Prof. Doct. Ziervogel anmälte sin obekanta hälsning til Söta Far.

Samuel Törner till Johan Lagus, 24.6.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Ehuru jag nyligare och flere gånger haft äran upvagta med bref, så hvarken kan eller vill jag, vid samma tilfälle Herr Lagi skrifvelse afskickas, längre upskjuta desse ödmjuke rader.

Jag torde ha nog frucktansvärd anledning at tro det penninge consumtion blir rätt eftertäncklig för H. Lagi skull vid Helsobrunnen, och räds at 50 plåtar ingalunda spisa; För denna omständigheten[s] skull måste jag billigt vara omtänkt på flere resourcer til dessas bestridande, jag menar omkostningarnes under vistandet vid Sättra.

Herr Probsten tager då ej illa up at jag ödmjukast anhåller om penninge tilökning, emedan Cassan för närvarande ej tål något deboursement99, tilräckligt til flere utgifters görande. Af Herr Probstens vanliga Godhet vågar jag hoppas at med görligaste första blifva entledigad från vilrådigheten i denna delen, hvilken hjelp både jag och Herr Lagus med största tacksamhet skola emottaga.

Prof. och Probsten Fant vistas nu med sin famille, förmodeligen hele mellan-termin i Alunda dess præbende.

Jag har blott til dato haft 1 bref från H. Lagus, som nu, om jag mins rätt förleden måndag, 14 dar vistats härifrån bortovarande. För öfrigt skref Han mig väl någre småsaker til, men jag förmodar han uppfylt sin skyldighet med en och annan dylik berättelse til Sin v. Herr Far. Nästa onsdag skall jag ha äran försända räkning på credit.

Jag bad väl H. Lagus, jag skref det ock själf det H. Probsten skulle vara god och låta resp. Prænumeranter skrifva på sine pr. Billets 2:dra delen, hvilken nu med sedlarnes hitskickande kan erhållas. Pr. Thunberg har redan til tryckning utrikes försänt Manuscript til 1:delen af Flora Capensis, som jag hört berättas.

Sedan 3 veckor äro förlupne skulle jag hoppas H. Lagus återkommer från en så dyr ort, hvar om jag ock skrifvit. Jag har den glada föreställning at han då med förnyade krafter, i vida förbättradt sin bräckliga hyddas tilstånd söker fullgöra Dygds och Lärdoms fordran, sine öma och Vördade föräldrars billiga och sorgfälliga väntan!

Under min vördnadsfullaste compliments til Fru Probstinnan, helsningars förmälan til Mademoiselle och Herrar Lagus har äran med fullkomlig respect framhärda Högärevördige och Höglärde Herr Probstens ödmjuke tjänare Samuel Törner

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 2.7.1789

Min Huldaste Fader.

Jag väntade i går på bref ifrån Söta Far men förgäfves! Gud den högste låte Söta Far vara lyckeligt öfverkommen! är en af mina ifrigaste önskningar; ty det är redan 2 månader sedan Söta Far steg om bord och jag har ej hört af Söta Far.

Jag har börjat med kalla badena jag har badat 3 gngr; i quäll skal jag bada den 4:de. kl. 8.

Jag har värkeligen rönt mycken nytta af Brunns-curene ty min hufvudvärk är förgången, mina mage bättra, samt ögonen äfven något.

Får jag ej bref nästa Onsdag så är jag rädd för – – – – – – – hvarifrån Gud nådeligen bevare.

Men emedan jag som Brunns-gäst ej får längre hålla på så näst min vördnadsfulla hälsning til Söta Mor, Syskonen och alla bekanta framlefver jag med all lydnad Min Huldaste Söta Fars lydigste son A:J:Lagus

P.S. Jag hade så när glömt at hälsa ifrån Hr. Doctor Ahlström samt Hofjunkar Silverstråhle de hafva bedt mig at hvar gång jag skrifver hälsa til S. Far.

Samuel Törner till Johan Lagus, 16.7.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

2ne månader äro förlupne sedan jag hade äran innehändiga något bref från H. Probsten. Flere gånger har haft äran skrifva, hvilka bref jag ingalunda förmodar vara förkomne. Ej underligt om en besvärande mängd af affairer nu på alla sidor trycka Herr Probsten. Försynen skingre alsvåldigt alla sorgemåln som kunna möta, och göre Herr Probstens dagar glade och förnöjelige.

Hade jag ej haft en liten cassa sjelf ej aldeles uttömd, oagtadt mine månge utgifter, hade det blifvit mig en ledsam ställning at förskaffa penningar, det är något ledsamt at låna. För några dar sedan skickade jag H. Lagus äfter requisition penningar få se om de spisat. Jag har honom tilstält alt som alls 20 R:dr. Jag väntar honom hit i denna veckas slut om det ej faller Herrn in at ta en rese tour til Almunge ell. andre bekante, ledsammast är at sedan jag nu d. 6 Julii skref med penge har alt svar uteblifvit.

I morgon skall jag bevista Pr. Duræi Begr. act.

Det går sent med nyheters erhållande från Finland; man seger at en hop Kr. folk transporteras öfver at coupera100 G. Sprengportens retraite til Ryssland och slutlig. knipa honom.

En 3 veck. häräfter kommer dyrhets ell. Nya contributionis förordning. at vinna sitt fulla gällande. Jag lärer nu icke kunna vänta svar om huru mycket Pr. Ziervogel skal tildelas för sitt besvär utom får han sig åtnöja med 2 R:dr när man upvagtar honom här i staden. Pr. Fant håller sig jämt i Alunda sin församling.

Skal H. Lagus än en månad dansa nästa termin? Än spela claver? Tala Franska? När han kommer tänker vill Gud läsa käckt Grekska. Franska stundom. Sedan får han öfva sig i Historien, skrifva etc. Näst min Vördnadsfullaste compliment til Fru Probstinnan, samt Mamsell Lagus och Herrarne har äran med fullkomlig respect framhärda

Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tjenare Samuel Törner

Eric Michael Fant till Johan Lagus, 28.7.1789

Högärevördige Herr Prost

När jag hade äran undfå Herr Prostens bref, var den olyckan mig öfvergången, at sockenbyggningen på Alunda Prästgård af en häftig vådeld afbrunnit. Jag reste genast hit in, för at underrätta mig om Hr. Lagi omständigheter och träffade honom 8 dagar sedan hemkommen ifrån brunn med förbäterad hälsa, men hans Cassas belägenhet finner Herr Prosten af innelyckta Nota, som Herr Törner lämnat mig och den han äfven säger sig hafva communicerat Herr Prosten. Han vill nu icke skilja sig ifrån Hr. Lagus, förrän han får sin betalning, och dertil vet jag ingen utväg. För subsistancen i det hikommande har jag intet annat råd, än at skrifva til Doct. Petrejus, om icke han af Hr. Prostens commissionaire kan negociera101 något förskott. Hr. Lagi studier har jag reglerat och skall ställa alt på den af Hr. Prosten åstundade fot, så snart jag är i stånd at bli af med Törner. Han berömmer nu mycket sin Eleve. Efter våra Avisor102 hoppas jag, at Hr. Prosten sluppit det befarade Ryska besöket i Idensalmi. Gud hjälpe oss til godt slut på alla dessa vidlyftigheter. Jag är med vänskap i döden.

Högärevördige Herr Prostens ödmjukaste tjenare Fant.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 29.7.1789

Min Huldaste Fader.

För de sidsta 30 R. hvilcka Söta Far var så god och skickade genom Herr Räntmästar Edbom får jag den hedern at tacka ödmjukast.

Söta Far hade skrefvet i brefvet til Herr Prof: Fant at Herr Törner skulle flytta ifrån mig och 1 annan skulle flytta istället hvilcken skulle bo ihop med mig för fria husrum, värma, ljus; men min Söta Far nu har jag lärt mig at lefva med Herr Törner och när man kan lefva med Honom så är det den bästa Karl i verlden. Så at om Söta Far skulle låta Honom vara quar på det vilkor Han haft så försäkrar jag at ej annat än godt skulle höras om oss, ty hela felet har varit hos mig som ej kunnat lefva med Honom, jag ser det nu ty nu så är jag så attaché103 til Honom så jag ej kan vara Honom förutan en moment utan största ledsnad ty altid har Han något roligt, och nu blir Han bättre dag ifrån dag; men hvarför ifver skal Han kunna ha at läsa för mig bara för husrum, ved och värma? Min Söta Far!; det sade Herr Prof: Fant äfven: ”Jag tycker”, sade Han ”at Probsten skulle låta Honom behålla sina förra vilckor och bo quar hos Er efter Ni börjar komma öfverens så kunde Han med mera nöje sköta Er och så skulle Ni ha bättre nytta af Honom”. Min Söta Far låt mig få behålla Herr Törner; Han blir alt varmare och varmare emot mig. Herr Prof: Fant bad Söta Far skrifva än ytterligare om Söta Far skulle vela det Han skulle bort; Min Söta Far låt mig få behålla Honom: betrachta allenast Min Söta Far de förmoner man har af Honom: 1:mo 1 så stor Botanicus, 2:do 1 som talar så bra Latin, et bevis at Han blifvit bättre är at Han nu talar Latin, et annat at Han låter mig gå ut med sig nu; in summa Han blir så bra så Han ej kan förbättras snart; och jag skull värkeligen sörja mig til döds om jag miste Honom. Gör nu mig detta min Aldra Sötaste Far!

Här innelykt följer et bref til Ränt Mästar Edbom som Söta Far är så god och afskickar.

Näst min ödmjuka hälsning til Söta Mor samt til Syskonen förbl. med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A: J: Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 28.8.1789

Min Huldaste Fader.

Med sidsta post väntade jag at få bref af Söta Far; men väntan slog mig felt.

Jag hoppas likväl med Guds hjelp at Söta Far varit vid hälsan. Som termin nu om en 6 veckor tilstundar, så skulle jag be Söta Far vara så god och tilskrifva någon om mina läsningar.

Jag hoppas nu genom mina ögons friskhet kunna återtaga (med Guds hjelp) det jag genom deras sjuklighet förlorat.

I denna ordning kunde jag vara syslosatt til exempel: Före middagen: kl. 8 Herr Prof. Boethius mor[al]. Prof. kl. 9 H. P. Nejkter Pol. Prof. kl. 10 Herr Prof. Thorberg Græca Lingue Prof. kl. 12 Herr Prof. Fant.

Sedermera: Ingen Ängelska har jag läst som jag likväl bör gärna läsas, ingen Mathematik, jag känner här en Studiosus vid namn Svanberg som är en snäll Mathematicus kunde jag ej få läsa en timma för Honom! det kunde bli ganska billigt för ty jag är mycket bekant med Honom; Han är så snäll at Han läser Newton. Om S. Far skulle låta mig spara Hebræiskan för ty nog hinner jag den altid Min Söta Far så jag är kanske för ung at läsa den ännu.

Om eftermiddagarne kunde jag således läsa det näml. Äng. och Mathematik samt åtskilligt annat; om jag kunde få et par collegium i Homerus så kunde jag vinna någon stadga däri. Jag täncker äfven denna termin at annotera men ej under utan efter lectionen.

För svag är jag ännu utan Informator det lärer Söta nogsamt veta således om jag kunde få behålla Herr Törner min Söta Far så kunde jag (med Guds hjelp) detta år tiltaga ganska mycket i vetenskaper. Det är sant at jag kostar Söta Far ganska mycket; men nu skal jag bjuda til på alt mögeligt sätt spara i alt.

Jag skal aldrig mera dricka caffeé om mornarne som jag gjorde i vintras och därigenom förorsaka Söta Far kostnad; nej, Söta Far skal få se en helt ann’ scene.

I går var jag för at contentera104 min nyfikenhet och såg på en karl som feck spö; men jag ångrar det.

Spela hade jag så när glömt: om jag kunde få göra det ännu Min Hulda Far; Sötaste Far! låt mig få ännu spela dena termin medan jag håller på så at jag finge någon stadga däri, ty det är ej värt at först spela litet och så glömma bort; ty ingen ting är lättare at göra än musik när man kan litet.

Här har nu några ledigheter blifvit besatte såsom Lostbom Professoren, är nu Domprobst, [oläsligt]: Thorberg Prof. efter Floderus, låt se hur Han läser, ingen Floderus är det, så mycket vet jag.

[Här är det] aldeles tyst om Borgo Dom-Probsterie, här sades en tid sedan at Far skulle bli Domprobst där.

[oläsligt] hade jag den hedern at bli bekant med ganska mycket Herrskaper såsom: Öfverste Lilljeström, Öfv. Lieut. Ehrenheim, Öfv. Lieut. Stjern [oläsligt], Fru Majorskan Wright, Landshöf. i Cuopio Svägerska, då Hon skref til Honom så hä[l]sade Hon ifrån mig altid, Hon var på visst sätt ofärdig ty Hon hade en fot mycket kortare än den andra. Hon hade därför en ganska lång träklack under den foten, Et ganska godt Fruntimer. Widare Doct. Ahlström ifrån Köping, Probst. Hillberg, Directeur Stockenström med sin Fru med ganska många flere; ibland dessa var äfven en Directeur vid namn Abrah: Hülphers i Wästerås, hvilken Söta Far nog lärer känna när jag for ifrån Brunn så bjöd Han mig til sig och jag hade äfven den äran at fara til Honom; en ganska hederlig Karl, Han är äfven en ganska stor samlare af slägtregister i Sverige. Han bad mig at be Söta Far om Han kunde skaffa sit slägtregister; om Söta Far på något sätt kan skaffa det ifrån så långt som möjjeligt är med sina grenar så var så god och gör det så får jag skicka til Honom det.

Jag blef äfv[en] [oläsligt] bekant med Herr Baron Stjernstedt, Han bor allenast en mil och en half utom staden. Han blef olyckelig för 2 år sedan därigenom at Han geck oförsigtigt bakom sin Informator som slog hö och som slog foten af Honom utan at den af Acrel kunde hjelpas; Han går nu på träben; Jag har varit hos Honom en gång.

I år vet jag ej hvar jag skal få conventer [oläsligt] up så få Ångermanl. så jag tror det ej kan bli något.

Näst min hälsning til Syskonen framlefver med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A.J. Lagus

Samuel Törner till Johan Lagus, 28.9.1789

Högärevördige och Höglärde Herr Probst

Äfter Herr Probstens erhållna requisition af H. Prof. Thunbergs Rese Journals 2:dra del, uttog jag hos bemälte Professor 6 Exemplar, och afskickade dem genast d. 25 dennes med en skeppare härifrån staden, med adresseradt Bref til H. Comm. Öhman, uti hvilket Bref jag äfven närlade 6 St. prænum: Sedlar på 3:dje delen, hvilke ännu äro obetalde.

Herr Professorn förbehölt sig, under vänskapsfull compliment til H. Probsten at prænumerationsedlarne på den nu redan uttagne andre delen måtte med första honom tilställas. Jag erindrar mig icke at H. Probsten erhöll någre prænum. Sedlar på 1:sta delen vid påhelsningen hos H. Professoren, utan 3:ne på andre samt 9 Exempl på 1:ste delen, hvarvid H. Professoren påminte at på de 6 förrige pr. Sedlar på 1:ste delen skulle påskrifvas 2:dra delen hvar äfter sedan, denne stode at utbekomma. Skulle H. Probsten ännu erhålla vilja ett Exempl. til af 1:ste delen kan det lättelig. ännu för 9 d:r utbekommas. Jag hant icke at låta desse Exempl. nu härstades inbindas.

Så litet oväntadt och besynnerligt det föreföll mig at finna H. Lagi hog rigtad til ett mål; med hvars vinnande han kunde försättas uti en sig önskelig ställning, at umbära min tilsyn; så undransvärt förekom det mig at förfära dess häftiga åstundan at quarhålla den, han förorsakat så många ledsna stunder och sjelf tyckt sig känna så odräglig börda utaf.

At han ville slippa, säger jag, mitt dageliga sälskap var ej så ovanligt, som at finna honom så snart ombyta tankesätt, och än mera aldeles ej befinna, huru han är ty värr, aldeles oförmögen at någon liten stund sakna mitt eller någon annans sällskap, ehuru mycket jag sökt bringa honom därhän at han kunde för sig själf arbeta och förnöja sina studier allena.

Det vare här med huru det vill, så nödgas jag undergifva mig den oaftlåteliga och rena vördnad jag är Dess Öma Föräldrar skyldig, ej af något våldsamt tvång. Jag skulle äfven icke skatta mig olycklig om jag än vidare kunde bidraga til någon dess förnöjelse och om han under ännu någon tids förlopp kunde tilräckeligen inse at jag velat befordra dess väl uprigtigt och beständigt.

Jag skyndar mig härpå at samla mina tankar vid oangenämare ämnen, de frågor H. Probsten mig behagat föreställa, och hvilka jag til mitt justifierande genast, under all möjlig högagtning för Den, ur Hvars penna de flutit, skall bjuda til at vederlägga eller uplysa.

Då man med bästa vilja och åhåga söker upfylla sine pligter, men vid deras utöfning träffar ett föremål som lägger alla möjelige hinder i vägen til de rätta afsigters vinnande, torde man ha skäl at anse sin ställning aldeles icke för den glada och lyckliga; vid sådant fall försvinna alla förmåner man kunnat förvänta sig. Herr Lagus lärer sjelf kunna intyga at dess fordna upförande varit ett af de sällsammaste.

Äfvenså litet Herr Lagus oftast befanns hugad at roa sine ledige stunder med natural Historien uti Idensalmi, lika så ringa lust märkte jag hos honom sedermera. Och skall han bevittna at jag under hitresan ville upmuntra honom at följa mig åt men fann dess böjelser syfta til andre föremål. Nu har han, något sent blifvit öfvertygad om mindre äftertänksamhet i denna delen, och är det föga underligt om han försport sedermera min kallsinnighet emot honom tilbaka. Dock efter tid och lägenhet har jag bibragt honom kännedom uti dylika stycker, och har från Academie Örtgård. erhållit utlänske växter nu senare hösten.

Herr Probsten äskar af mig svar hvarföre han lemnades härstädes utan handledning: Hvad möjligt varit för dess motsträfvighet har jag sökt göra. Knapt, torde hände stodo dess ögon ut at läsa de 2:ne timmar, ämnade för Grækskan och Latinet, mycket mindre ännu 2:ne til. För öfrigt hade han icke utan strängaste förfarande kunnat förmås därtil. Och hvartil hade en sådan Lection då tjänat. Någre gånger frågade jag honom om de förehafde lectioner, men rönte altid vrånga svar då han tyckte sig känna sin hela sufficence105. Mycket mån har altid varit at äfter H. Probstens begäran med samtal öfva Herr Lagus uti Latin och Franskan, men i denna delen, som i annat blef altid varse stridiga tankesätt. Det blef således en naturlig fölgd at afstå dermed tils han hunne inse hvad han vunnit därmed eller förlorat. Jag är icke ringa nögd med den vördade Inspection H. Professorn sig påtagit, som kan förskaffa både Her[r] Lagus och mig den fördelagtigaste utsigt.

När jag betragtar mit upförande mot H. Lagus uti det förflutne finner jag gudi lof intet som sårar mitt hjerta, utan hade det äfter min öfvertygelse varit et sämre råd at med hårda medel drifva Herr Lagus til sine skyldigheters ell. Läsningars iagttagande än låta honom småningom sjelf besinna sig och öfvertygas, såsom nu, om galenskapen af sin förda vandel. Här vore än mycket at tillägga men rummet befaller mig sluta desse rader men aldrig den vördnad jag är Herr Probsten skyldig framhärdande med ödmjukaste respects förmälan för Fru Probstinnan. Högärevördige och Höglärde Herr Probstens ödmjukaste tjenare Samuel Törner

Johan Lagus till Anders Johan Lagus, 18.10.1789

Min Käraste Son.

Ifrån Kuopio tilskref jag Dig och berättade, at Herr Kyrckoherden Wallenius skulle remittera omtrent 90 eller 80 plåtar til H:r Professor Fant, för min räckning til dina behof. Jag är förvissad, at denna commision blifvit rigtigt uträttad, äfven som, at de d. 23 Sept. öfverstyrde 71 R:dr. 47 sk. 8 r. rigtigt framkommit.

Jag har rigtigt undfåt H:r Törners 2:ne skrifvelser: det senare af d. 28 Sept: i går. Jag finner deraf, at H:r Törner åtagit sig den närmaste tilsyn öfver dina göromål och din lefnad. Jag anser detta Herr Törners upförande för et värckeligt bevis af Hans vänskap för mig och ömhet om dit väl. Du hälsar Honom på det kärligaste och ursägtar, at jag nu intet har tilfälle, til at besvara Hans skrifvelser. Intet missbruk gör jag af pränumerations sedlar och derom kan H:r Professor Thunberg försäkras.

Jag har fogat mig, min K. Son efter Din, anhållan, at få ännu bo ihop med H:r Törner. Om dig skulle saknas vedermälen af min huldhet för dig kunde Du finna heri et oemotsägeligt. Men du bör nu, å Din sida, laga så, at jag är nögder med detta mit tagna steg. Om Du förr vanskött tilfällen, at begagna Dig af H:r Törners handledning, så var nu angelägen, at rätta detta fel. Om Du hittils intet läst på egen hand, så vän dig vid arbetsamhet i Din enslighet. Om du hittils varit intagen af en contradictorisk ande emot H:r Törner, så vinlägg dig, at igenom foglighet tilvinna dig alt mera och mera Törners förtroende. Eftersinna, huru stor Kåstnad Din vistelse derstädes tilskyndat Dig. Hvi ville Du då, at den förgäfves skulle användas? Betänck: huru dyr tiden är; hvi skulle du då ådraga dig framtida ånger, at du intet köpt tiden? Glöm aldrig: huru högt jag önskar, at Du måtte lägga den säkraste grundval til Din lycka i framtiden. Hvi skulle du intet unna mig den glädien, at, näst Guds försyn, jag kunde göra mig derom en säker förhopning? Kärligast: igenom Guds nåd bemöda dig om et dygdigt lefverne och förkofran i bokvet.

Directeur Bennett vålde, at hem fabricerade kläder intet kunde denna höst, dig tilhanda komma. Åt året torde det likaväl komma Dig til pass.

Jag undrar, hvad et Claver skulle kåsta. Om det kunde köpas, skulle hyran undgås. Låt mig veta detta. Äfven så: med hvilka öfningar Du är syslosatter och huru Din tid är indelter.

Mantals Commissarien Brunov är nu här, sig lik. Hans skada igenom fiendens våldsamhet är drägelig, sedan han af 6 bårttagne återfått 4 hästar och af 12 Kor 6 d:o.

I dag gifver jag bröllop åt drängen Kaupin och för flere veckor sedan åt Mähön, som blir torpare under Palois.

Tämmeligen ymnog tilgång hafva vi denna höst, haft på fogel. Väderleken har varit ovanligen behagelig. Var angelägen, at öka Dina ört samlingar. Underrätta mig, om du vil, at Dina örter skola til dig sändas.

Första Söndag skied nyt Sacellans Val i Maninga! Jag tror, at detta blir Aganders lått.

V. Pastor Porthan friar til Cousine Krogerus och lärer få Ja.

Mademoiselle Lyra, som varit flere veckor i mit hus, när förhopning, at blifva gift med unge Befalningsman Wallenius i Carelen.

Din yngre syster har i desse dagar fått de 2 första tänder.

En del af Landt Mätarena har varit sysslolös[a], såvida samfälligheterne intet tagit dememot til storskifts förrätning.

Öfverste Lieut. Tigerstedt har fått låf, at i Randasalmi stå til ansvars för sit förhållande. Häradh. Fabritius har undersökt, huru han sig förhållit.

V. Häradh. Enwald är vigder med Här. Fabritii älsta dotter.

Din Mor och syskon hälsa H:r Törner och Dig. Jag lefver din Hulde Fader Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 29.10.1789

Min Huldaste Fader.

Jag får nu den hedern at tacka ödmjukast för Söta Fars sidsta bref, samt för det sköna klädet jag feck ifrån Stockholm til surtout.

Mig har händt en olycka neml. at Herr Törner sjuknat. Han har nu legat i 3 veckors tid, men är nu Gudi lof! på bättrings vägen så at jag hoppas at om en vecka Han kan äta ut ur hämtaren106.

De saker hvarom Söta Far nämde äro ej ännu hitkomne ifr: Stockholm.

Jag har nu börjat annotera under själfva lectionen, ty jag märkte, at jag ej kunde behålla det rätt i sammanhang, för at annotera efter; men jag skämmer i grund bort min styl – Jag har nu fattadt den tanken at jag ej frågar efter min styl, ty hvad gör det at jag skrifver braf när jag ej tänker bli pännfägtare, allenast jag kan skrifva fort och läsligt?

Denna termin går jag publice opp förr Herr Prof: Nejkter, Fant, Aurivillius och nu så länge jag får örter Herr Prof: Thunberg. Jag går äfv: kl. 6 til Lithzell och kl. 3 til Fru Forbes. Ingen har ännu läst Horatius. Jag har i höst fått en ganska betydelig tilökning på örter dels af Träg-mäst. Broberg dels under lectionerne af H: Prof. Thunberg.

Jag har fått en elak ovana; at vaka så länge om quällarne, utaf det at jag ibland vakat öfver Herr Törner och när jag lägger mig och läser får jag ingen sömn förän kl. 12 el. 1 –sidsta natten läste til kl. precise 1 och steg opp kl. 7 – men jag gör det ej mera.

Nu sedan termin kom har jag läst för mig sjelf allehanda smått. – Prof. Thunb. resa 1:sta & 2:dra delen Racine första Tomen samt Eutropius.

Här ha 2:ne Prof: gift sig i största tysthet Flygare och vår Herr Nations insp: Murray förleden Th: med en Fröken Langenberg som var i pension hos Archibiskoppen och nu är Proffessorska.

Nästa gong får jag den hedern at öfver skicka räkningen på mina handpenningar.

Söta Far var ej så god och skickade slägtregistret som jag bad neml. sitt slägtregister åt Direct. Hülphers i Wästerås.

De hafva här lidit en förskräckelig skada på sit utsäde af masken som på som. i grund förstörd det i synnerhet det som såddes tidigt.

I år har här ej varit mer än 2 frostar den ena i natt den andra förr. Men Här har de redan all sin säd uttröskad länge sedan, men hos oss el. där tror jag at den ej är påbegynd.

Här säges öfveralt at det skal bli Riksdag i vinter men de som tro sig se längre in i saken mena rygtet vara utspridt för at utforska almänhetens tankar.

Det sades at Hertig Carl velat taga afsked för at Kongen velat benåda Lilljehorn – Då vore det slut på hela spelet. Det har likväl nu stådt i Avisorne om några små fördelar vi vunnit; i de sidsta stod en rapport ifrån Pomerinken Stendingh – Är det ej Han som är Öfverste för vårt regemente? Jag har nu 2 gngr skrifvit til Herr Ass. Elfvenberg och en gång til extra Fändricken Segersvärd, men de gunstiga Herrarne ha ej behagadt svara mig – Han, (den förre) har bedt mig at skaffa sig några Medicinska dissertationer, det har jag gjort; men Han skal ej få dem för än Han skrifvit mig til.

Näst min vördnads anmälan til Söta Mor samt min kärliga hälsning til Syskonen. Framlefver med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 25.2.1790

Min Huldaste Fader

Min Hulda Faders kärkomna skrifvelse af d. 16 Januarii 1790, med den där inneliggande sedel på 6 daler, feck jag det nöjet at upbryta igår. Underligt, at ej Söta Far fått mit bref af d. 8 December 1789.

Wi ha Gudi lof! mått bra både 2 sedan Herr Törner öfvervann sin sjukdom.

Jag har redan, på Söta Fars befallning, varit uppe hos Herr Prof: Fant, och berättat nyheterna, hvilka voro ganska kärkomna.

Wi Finnar äro nu ovanligt många, sedan 2, 1 vid namn Pe[r]lros samt 1 vid Rislacki, komit upp; Vi utgöra således nu 4; Herr Perlros tyckes vara et krog djur.

Jag frequenterar 4 Professorer neml. Boethius, Nejkter, Vicarius Floderus, samt Fant; om Onsdagar och Lördagar spelar jag, samt hos Mag: Dahl skal jag läsa Horatius, hos Bergstén Mathematiquen; Jag går äfven hos Fru Forbes. för Herr Törner har jag läst ut Carmina, Epodion samt Carmen sæculare och 2 satyrer i Horatius.

Professor Fant läser efter sin bok samt tillägger, Prof: Nejkter håller ännu på med sin Panegyricus, sedan Han slutat den, börjar Epistlarna och utväljes de svåraste, Magister Floderus läser Luciani Dialoguer; sedan Han läst ut dem som snart blir lärer Han börja Homerus. Boethius, sedan han slutat Moralens historie Moralen. I dag har Broder Liljeblad fått fulmagt af Cantzleren at vara prof: Thunbergs Amanuensis, med 365 dagars lön, samt fritt ljus och värma om sommaren samt hvad mera är at fritt få nöta skor om våren på excursioner.

Nu håller Herr Prof: Fants Panegyricus på at tryckas; Ärcke Biskoppens likpredikan är äfven under prässen, hvilcken för syns skull skulle censureras af Theologerna.

Här är mycket folk i Upsala nu för tiden, af Soldater och Recrüter som skola exerceras, här lärer komma at bli 1000 man öfver våren för at exerceras. Här är nu ganska tyst om nyheterna ifrån Finland men annat lappri pratas här nog om.

Det säges at Dalarna skola upsätta en ny vargernings-corps: kanske det är osant som alt annat.

I vinter har jag kommit bra överens med Herr Törner. Jag har växt ut en förfaselig mängd af kläder, på dem samt de nötta följer här en lista.

Det har en stor mängd af Studenter gifvit sig til Medici, de hafva ganska förmånliga vilckor 5 a 6 R:dr i månaden medan De äro här at lära sig något; Gud nåde dem som skal komma under deras hand; Söta Far kan däraf sluta hurudana de äro at ej mer än 1 af alla 50 kan slå åder.

Räkning skal jag skicka med det aldraförsta.

Jag har nu läst för mig sjelf Sejlers Religions historia sam Lagerbrings större och mindre Sammandrag.

Vi ha nu nästan en fulkomlig vår det dryper ifrån taken ock är aldeles bart vi ha tänkt gå ut för at botanicera endera dagen.

Jag hade så när glömt at berätta, at Rutström är faren ifrån Upsala; Han hade en särdeles aning at aldrig få se det Han lämnat.

Näst min barnsliga vördnads anmälan til Söta samt min kärliga hälsning til Syskonen förbl. jag med all barnslig lydnad Min Huldaste Faders lydigaste son A:J:Lagus

P.S. Här har jag 2 bref ifrån H. Törner som jag ber Söta Far ville tillställa sina ägare.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 3.3.1790

Min Huldaste Fader!

I går feck jag åter et nytt vedermäle af mina Hulda föräldrars ömhet emot mig, då jag af Herr Lieutenant Lock inhändigade Min Huldaste Faders bref med innelyckte 20 R:dr 24 sk. specie, samt paquetet.

Orsaken at jag ej fått Min Söta Fars bref är verkel. ej den at jag ej eftersett på postchartan; ty jag är bekant med Postmästaren, utan snarare at de Herrar til hvilcka Söta Far skickat dem, dem afglömt. Vare huru det vil, så var det svårt för mig, at vara utan den ringaste kunskap, huru det stod til hemma, i 14 veckor och 3 dagar.

De 20 R:dr hvilcka jag skulle tilställa Herr Prof: Fant, har jag rigteliga gifvit Honom, med mycket krus emottogos de.

Nu äro mina göromål arrangerade fullkomligen, utom de Professorer som jag publice afhör, så går jag kl. 11 til Dansmästaren, kl. 2 til Fru Forbes, kl. 3 til Magister Dahl i Horatio och kl. 4 til Herr Prof. Fant privatim. Han läser 18 sæculi Historia.

Det var skada at Herr Magister Dahl och Hultén, som läser Mathematiquen, skulle coincidera107; det är ingen mer än Han som läser Mathematiquen denna termin; således får jag; ty värr!, ej läsa någon Mathematique denna termin.

Hortus Upsaliensis samt Philosphia tackar jag ödmjukast för at Söta Far kom i hog.

Morfar har jag ej ännu tilskrifvit, emedan Herr Törner först sade mig til för et par dagar sedan; jag skal göra det med det första.

Wi ha nu haft kalt några dagar; Gud bevare för eftervinter!

Jag har ej trott at H. Törner vore så ostadig som Han är ibland tycker Han om Natural-Historien ibland åter är Han ledsen på densamma.

Denna Termin lär jag ej få tilfälle at läsa Hebraiska.

Jag har ej ännu nämt för Söta Far at jag läser om Söndags mornarne i Novum Testamentum jag hoppas at hinna ut det denna termin.

I dag har jag för första gången varit hos Magister Dahl. Han ser ut som en sko-makare, ingalunda som en vers-makare.

Utaf Söta Fars sidsta bref feck jag veta at Fröken Järnefeldt fått Barn. Jag beklagar!!!

Näst min ödmjuka tacksägelse åt Söta Mor, för Klädes persedlarne, samt min hälsning til syskonen förbl. med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

P.S. Har jag berättat Söta Far, at under hela den tiden som H. Törner var i Stockholm, som var 8 dagar, var jag upbjuden til Professor Fant, at spisa hvar dag?

Här har en Peruque-makare blifvit slagen faseligt, först har man genom stucket Hans lår med en värja, sedermera afbrutit Honom det, jag vet ej på hvad sätt, ej nögda med den revanchen ha de brutit ur led Hans Käft, som det säges utstuckit et öga på Honom, slaget Honom brun och blå och til slut kastat ut Honom på gatan, i kölden; 4 studenter äro stämde för Consistorium. De äro faseligt nyhets-snåla här, när jag får något bref stå de omkring mig alla och gapa, at få höra något nytt.

Om Söta Far ville vara så god och skicka oss fnösk, ty här fås ej godt; när jag for feck jag af Luko. Salig Arche-Biskopp Mennanders Bok-saml. skal börja at bort auctioneras. Den består af öfver 8000 volumer dem Gubben dels med rätt dels, och de flesta med orätt tilskansat sig; när Gubben såg någon rar bok lånte Han den och gaf aldrig igen.

Samuel Törner till Johan Lagus, 5.4.1790

Högärevördige och Höglärde Herr Probst.

Vid förleden Decembris Månads slut hade jag äran öfversända en Räkning på åtgångne penningar under vid pass 3 månaders tid; Nu åter följer härmedelst en dylik för utgifterne til Närvarande, med någre oumgängeliga förskott. Herr Probsten behagar begära underrättelse om Herr Prof. Fant hafde möda vid öfverinseendet af H. Lagi Göromål: Jag borde väl för detta haft den äran yttra mig härutinnan, men Herr Probsten täcktes förlåta at det nu först verkställes. Herr Professorn har ej ansett någon annan tilsyn nödig, än at vid förefallande behof råda Herr Lagus och determinera dess Lectioner; och har Han en eller annan gång behedrat oss med sin närvaro för at äfterfråga Dess enskilte öfningar, genomse dess Exercitia stili, samt rådt Herr Lagus at proprio marte108 sammanskrifva Chrior, hvilket han nu continuerar under mitt biträdande med correcturen, så at han en annan Termin med mera nytta kan betjäna sig af någon publique Lärares vidare Handledning. Jag är försäkrad at H. Lagus redan omständelig. berättat sine publique öfningar, så at han ingenting lemnat mig öfrigt at i denna delen tillägga; och torde dess flitighet uti corresponderande med Sin H. Far, göra mig til någon del ursägtad för min försumlighet. Privat öfvar Herr Lagus sig nu at läsa 2 Boken af Euclides, sedan den 1sta blifvit genomvandrad. Han har genomgått Palephati Grækiska Hist. samt Luciani Dialoger som publice sedan blifvit föreläste. Nu läser Homerus, men det är nog dåligt, at ej denne Poët finnes til köpo i Boklådan; Och under förmodan at den ej denne Termin skulle läsas, har man ej ännu kunnat erhålla någon til låns så tidigt, som nödigt varit, innan dess editioner blifvit förut uplånte. Ciceronis libri de Senectute et amicitia läses, Rabeners satiriske Bref på Tyska. Man har ej än kunnat öfverkomma nogot Claver för billigt pris, få se om vid midsomaren existerar. Onsdagar och Lördag. öfvas H. Lagus därutinnan hos Bokh: Litzell. Straxt äfter H. Probstens Bref, hvaruti omtaldes H. Lector Kraftmans upvagtande med bref, erindrade jag Herr Lagus därom, men vet ej orsaken hvi han icke fullbordat denna skyldighet. Jag skulle väl gärna äfterkomma H. Prostens åstundan vid Herr Lagi private penninge hushållnings eftersyn; men är ej i cas at mera blanda mig däruti än hvad generele observationen kunna åstadkomma. Jag vill aldeles tro at Han nu mera icke illa använder sine undfångne contanter, fast det lärer nog genera honom at föra nogare räkning. Herr Probstens försigtiga utväg at skicka mindre i sender och straxt, innan mera låfvas, begära samt fordra räkenskap, är väl det förträffeligaste medel at bringa honom til en nödvändig oeconomie. För öfrigt anser jag för min skyldighet at undervisa honom om räkningars inrättning, om han behagar göra något bruk deraf – – I morgon decampera109 de soldater härifrån, som här blifvit exercerade tillika med Herrar Medici, som 3 månader njutit undervisning för kronans behof. Och samma vilkor för medicinæ Studerande uplätes straxt nu för nya, med 5 a 6 R:dr i månaden. Hvad våra tilkommande utgifter fordra, kan jag ej så noga determinera, äfven som jag icke har mig bekant huru mycket penningar H. Probsten behagat redan lemna H. Pr. Fant i förskott. Jag har icke sjelf betalt Honom för 2:ne Terminers logement tilsamans 9 R:dr 16 sk. utan anhållit det han sjelf täcktes göra sig betalt af de inbekomne penningar. För öfrigt äro säkra behof följande Pr. Fant Pr. Collegium i Histor. 2 R:dr Hof Prædik. Dahl uti Horatius 2 R:dr, hvilken jag tilförene för H. Lagus, til d. 4 satyren genomgått. Mag. Dahl läser Horatius på det vanliga Academiska sättet, explicerande sjelf. Fru Forbes, at tala Franskan 2 ½ mån. 2 R:dr – 24 sk. Hvad för musiquen måste betalas til Midsomaren kan ej sägas, för denne och förflutne Termin a 3 sk. timan. Spisning torde väl erhållas för 1 R:dr 14 sk. veckan til Termins slut 6 veckor 7 R:dr 36 sk. Herr Lagus har ock yttrat sin åstundan at få köpa Fabricii Verk Entomol: hvarvid Dess Species insectorum torde förslå tils vidare, som kostar vid pass inbunden 2–32 sk. Sedan exsistera många särskilte omständigheter som ej på en gång kunna specificeras. H. Lagus har til sama tidsfördrif vid lediga stunder utverkat sig Pr. Fant tilstånd at få skjuta, et lof jag aldrig skulle ha vågat gifva honom; Jag anser det tidsfördrif at läsa insecter och Örter på marken under stundom mindre väl företagit; mycket mindre recommendabelt at springa med Byssa at föröda Tid, Krut, hagel — Herr Lagus lärer väl sjelf på mäst intagande sätt anföra denna saken. Detta har jag endast bordt nämna. Har äran framhärda för Öfrigt med fullkomligaste respect i dödsstunden Högärevördige och Höglärde H. Probstens ödmjukaste tjenare Sam. Törner

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 7.4.1790

Min Huldaste Fader!

I måndags 14 dagar sedan hade jag det nöjet at af Herr Härads-Höfdingen Porthan emottaga Min Huldaste Faders bref med där innelykt 1 R:dr specie. Häradshöfdingen hade svårt at finna mig; De kommo hit om quällen kl. 8; om morgonen därpå fölgde jag dem ut i staden och då besågo Academien, Kyrkan, sedermera spisade wi frukost tilsammans på et värdshus och drucko några glas öl hvarpå de foro kl. 11 f.m.

Denna Påsk har jag haft ganska roligt; jag har med Herr Prof: Fants tilstädjelse varit ute och skjutit, samt på Skokloster och sett alla märkvärdigheterna därstädes – samt det för et ganska godt Köp ty vi voro 3 i sälskap.

At jag ej försummat min skyldighet at skrifva til Söta Far, det skal H. T. samt Posträkningen vitna. Sedan jag sidst skref til Söta Far om mine studier har ingen annan ändring timat än at dansar kl. 11 f:m. Nu har herr mag: Floderus slutat Lucianus och börjat Homerus, men nu har jag ingen Bok så at jag ej kan meditera förut; Fines ej heller på stora Bibliotequet någon sedan 11 editioner, som där finas, äro utlånte, och jag kan ej få låna af någon.

Då när Söta Far skrifver hit så borde Söta Far ställa det under mitt couvert och ej til Herr Törner ty nu är ett bref, som kom i dag genom Uhleåborg, och förmodel. var ifrån Söta Far, borthuttlat110; ty vi Finnar ha ingen Nationskarl utan taga ut våra bref sjelfva men i Öst. Götha Nation skal brefven gå igenom så många händer at det ei kan annat än bortkomma.

Härr Prof: Fant är ganska angelägen om at veta hvar Söta Far vil at jag skal vara i somar. Det enda jag ber Söta Far om är at [jag] slipper vara här i staden; Jag måste lik väl bekänna at det vore ganska roligt at komma hem efter 2 års bortovaro.

I Tisdags 8 dagar sedan höll Herr Dom-Probsten Låstbom sitt Inträdes Tal: Huru man skulle kunna få goda Präster; efter mit ringa begrep är det ingalunda värdt præssen.

I går förmiddag tildrog sig här en ymkel. händelse: En Student af Ost. Götha Nation vid namn Enblom skulle fara på condition111 til Stockholm och var ganska väl klädd, ty Han hade haft frossan nyss förut, när Han kom til Slotts backen började Hästarna skena, Han ville då kasta sig af vagnen, men som Han var ganska tungt klädd och tillika matt af sjukdomen, så föll Han ganska hårdt i marken, så at blodet började at stocka sig åt hufvudet: Herr Prof: Murray blef då straxt efterskickad men Han behagade skicka budet ifrån sig 2 gngr til andra Medici, när då omsider budet kom tilbaka och ej hade funit någondera hema så sade Han att Han skulle kläda sig först, ej nog härmed, när Han då sent omsider kom til liket så hade de afklädt den vänstra armen för at slå åder därpå så sade Han: Jag kan ej slå åder på vänstra armen ty jag är vänster händt när då omsider andra armen var afklädd ock Han färdig at låta åder drog Studenten sidsta andetagen och då var öfver 1 half timma förliden sedan som Han blifvit efterskickad.

Jag ärnade at få fråssan men jag curerade den på et roligt sätt: jag skickade efter en bouteille Punche hvilken jag drack opp i et, fast det gick litet svårt, sedermera började jag at gå ganska starkt, hvarpå jag blef frisk.

I dag ha Herrar Medici afrest. En af dem skulle slå åder på en soldat, han gjorde det äfven väl ifrån sig, ty han befriade soldaten ifrån detta jordiska.

En ny uplaga af 150 fordras nu åter.

Frossan har varit ganska gångbar här i år.

I går aftågade Uplänningarne samt alla de öfriga Soldater här varit undantagandes Nericke och Värmelands Regemente härifrån til Stockholm. De greto de slagt oxarne när de foro.

Om ödmjuka Com. anmälan til Söta Mor samt Syskonen anhåller den, som altid skal skatta för en synnerlig lycka at få vara Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 2.6.1790

Min Huldaste Fader!

I dag ankom et recommenderadt bref til H:r Professor Fant ifrån Uhleåborg med 50 R:dr i Riksgälds-Contoirs sedlar tilika med en biljett hvarpå voro skrifna desse ord: I från H:r Probsten Johan Lagus til dess Son i Upsala; inget namn stod under, men på sedelen voro med främmande hand desse ord skrefne: Tranp: på H:r Prof Fant ifrån Joh: Lagus genom Ingman H:r Prof: Fant, H:r Törner och i synnerhet jag hafva fåfängt smickrat oss med det hopp at få bref ifrån Söta Far. Jag skulle äfven ödmjukast anhålla om at Söta Far voro god och skulle skicka mig något litet jag har ej fått några sedan jag feck 1 R:dr med H:r Häradshöfdingen Porthan. Nu har Söta här i Cassan i besparning vid Termins slut 1500 daler K:pmt sedan alla utgifter blifvit afdragna. Således kunde Söta Far Köpa kläder här.

Om ungefär 14 dagar säger H. Törner sig vilja skiljas ifrån mig. Gud låte mig nu kunna skicka mig väl sedan jag litet mera blifvit fri. Jag hoppas likväl med Guds hjelp at Söta Far ej skal få orsak at klaga, åtminstone i läsningsvägen ty jag har värkel. märkt at jag fått mera lust för Boken, så at jag kan fördrifva ängsliga stunder.

Jag skal nu med det första köpa kista för at afsända de kläder hvilcka jag växt utur.

Förl. Onsdag uplästes Academiska Constitutionerne hvarefter H. Prof: Aurivillius som är Rector Magnificus höll et litet ganska vackert [tal] hvari Han ärindrade dem Studenterne at de ej borde gå och spatsera i kyrkan som de pläga samt komma i kyrkan efter prädikans slut. Jag tyckte at det var rätt bra fast soml. funno sig stötte däraf.

Torsdags efter middag höll H: Hofprädikanten Christoph: Dahl på Auditorium Gustavianum majus et superbt åminnelse Tal efter framledne Prof: Aurivillius.

Nästa Torsdag skola Borgerskapet här i staden anställa en fête för Segren; men de lära snart därefter få sjunga: Herre förbarma Dig öfver oss för vissa orsaker.

Hvad var det för et fruntimer som var Ryskt til Nation hvilcket bodt i Finl. och bisprungit Ryssarna med goda råd som nu fått fria husrum på Svartholms fästning, hvilcket omtaltes för någon tid sedan i Avisorne.

Här säges at den seger konungen vann tål mycken afprutning.

Pratas äfven at Fredriks-hamn vore intagit.

Om Söta Far ville vara så god och skicka af mina samlingar så kunde jag hafva roligt af dem i höst.

Jag har köpt mig en korsnäbb hvilcken jag vänt at draga til sig sin föda, om jag kunde på något sätt så skulle jag skicka hem den til Söta Mor och syskonen. Om Söta Far och Mor ville hafva Grönsiskor och Canarie-foglar så kunde jag skaffa däraf.

I denna somar skal jag bjuda til at få köpa Claver, men det är ej värdt at köpa något gamalt strunt Claver.

I dag har H:r Mag: Nicolai præsiderat för Exercitationes Philologicæ circa caput XIX Jesaiæ, hvaräst Han vist all sin språk-kunskap, uti Dispution voro 6 språk neml. Latin, Grækiska, Hebraiska, Arabiska, Syriska, Chaldajska112. Efter min tanka geck Han, nog på djupet, så at Han fick vatten i öronen, ehuru lärd Han än kan vara.

Som kl. är slagen 4 då brefven måste vara på posten så måste jag sluta.

Jag förbl. näst min ödmjuka compliments til Söta Mor samt min Kärl. hälsning til Syskonen, med all barnslig lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

Eric Michael Fant till Johan Lagus, 16.6.1790

Högärevördige Herr Prost

Herr Prostens angenäma af d. 26 Maj har jag först i går erhållit, tillika med innelyckta Banco Transport Sedel, stor 50 R:dr Specie. En lika Summa i Riksgäldsmynt fick jag för 8 dagar sedan, och som Hr Lagus förut har 20 R:dr hos mig til godo, lärer Herr Prosten finna, at han nu är hulpen för en god tid, då hans Capital utgör 120 Riksd.

Om måndag ämnar jag vill Gud flytta ut til Alunda, dit jag med Herr Prostens tillåtelse tager honom med mig på några veckor. Herr Törner skiljer sig med det samma ifrån honom, efter sin egen åstundan, hvarmed jag äfven tyckes Herr Lagus vara nöjd. När han sedan kommer in igen, ville jag väl gärna hafva någon pålitelig man til hans sälskap, ehuru han sjelf önskar, at få blifva på egen hand, hvartil hans ålder ännu synes vara något omogen.

Jag vet annars intet något med honom, som icke är städigt och dygdigt. Dermed instämmer äfven Törner; men klagar, at han är något envis och icke mycket hugad, at arbeta för sig sjelf. Jag skall väl utröna sanningen deraf på landet.

I Euclides har han nu för Törner läst 4 böcker, Ovidius och Horatius i Latinet och Nya Testamentet i Grekiskan. Latin skrifver han passabelt113 och har deri haft flitig öfning. Engelska skall han få börja litet för mig på landet. Fabricius har han redan köpt. En hop gamla kläder, som han kan umbära, skickar han nu hem til Finland.

Jag skall intet underlåta, hvad på mig kan ankomma, at vara honom til tjenst och bidraga, at han för Herr Prostens dryga kostnad och omtanka, må göra Herr Prosten hugnad.

En svår frost natten emellan d. 30 och 31 Maji ruinerade rågen, som nyss gått i ax, i flera häromkring liggande Socknar, så at bönderne måst skära af halmen. Detta jämte öfriga omständigheter gör vår utsigt svår. En canonnade114, som man efter säker berättelse vet vara hörd d. 3 och 4 Junie i Finska skären; men om hvars utgång ingen underrättelse ännu kommit, förorsakar ock mycket bekymmer. Som Historicus tröstar jag mig med den erfarenhet, vårt Fäderneslan[d] haft af underbar räddning från farliga ställningar. Värst är, at dem uthärda och öfverlefva. Gud bevare endast vår konung!

Jag ber om min obekanta compliment til Herr Prostens famille och lefver med särdeles högagtning och vänskap

Högärevördige Herr Prostens Ödmjukaste tjenare Eric Michaël Fant.

Hvad skulle Herr Prosten tycka, om jag skall lämna Herr Lagus til någon snäll Magister Docens, som för samma vedergällning Herr Prosten behagat lämna mig, ännu et år hade et öga på honom? En sådan man har bättre ledighet dertil, än en Professor.

Samuel Törner till Johan Lagus, 17.6.1790

Högärevördige och Höglärde Herr Probst!

Ändteligen nalkas jag den stunden, jag för detta stundom önskat närvarande, aldrig frucktat.

Mine omständigheter tillåta mig icke längre deltaga i Herr Lagi Academiske hushållning, hvilken min omsorg han dessutom torde åstunda at uphöra, sedan jag ytterligare njutit Herr Prostens Förtroende och omsorgen för Dess Herr Son, än jag förmodade förledit år vid denna tiden.

Jag vördar ouphörligen Herr Probstens oskadtbara ynnest och Benägenhet, så väl under det första tidsskiftet, som det sista. Hvilken önskan skulle härvid annan hos mig upkomma, än at värdigt kunna tolka min fulkomliga erkänsla deremot, och hvad skulle jag högre önska än, at hvad utväg och arrangement som hälst Herr Probsten behagar taga i framtiden hädanäfter med Herr Lagi vidare förkofran och framsteg i Dygd och Lärdom, måtte svara emot Herr Probstens Vördnadsvärda afsigter och stora påkostnad. Denna omsorg har för öfrigt fallit härstädes på så påliteliga händer, at det är intet at tvifla om dess lyckligaste bestridande. Han torde ock aldeles väl inse angelägenheten af en nära och säker vård om en oförfaren ungdom, som näst Guds hjelp fulkomnar at stadga dess upförande. Herr Probsten förlåter mig detta uttryck, flutet af en tilbörlig kärlek til Herr Lagi väl.

Jag beder Försynen at utgjuta den yppersta Sällhet öfver hela Herr Prostens älskade vårdnad!

Någre särskilte diverse omständigheter torde Herr Prosten ej ogunstigt uptaga, rörande den private hushålningen.

Kl. 6 om mornarne har Herr Lagus mästadels, stundom förr redan varit occuperad med Lecture. tilförene med ett Capitells recitation i Castalios Bibel, sedan Grækiska, hvar uti vi genom gått alla Novi Testament Böcker från Acta Apost. Palephati Historiæ Græce Luciani Dialoger, som publice blifvit föreläste. Om Horatius, läst för mig har jag haft äran berätta. Chriors componerande har blifvit företagit, men måste jag bekänna at H. Lagus i denna delen haft för liten omsorg och flit om sine framsteg. Nästa Termin blir angeläget at profitera af Någon Magistri Docentis handledning, och torde hända äfven under mellan Termin. I Rabeners Satiriske Bref på Tyska läst något över 100 paginer; i detta Språkets lärande behöfver Herr Lagus äfvenleds billig erhindran och upmuntran. 4 Böcker hos Euclides ha under min undervisning blifvit genomvandrade, samt den 1:sta repeterad. 4 Species i Bråk förestälte: 3 Böcker af Ovidii Metamorphosis expedierade. Tiden har ej tillåtit mig at vara Herr Lagus fölgagtig på någre Excursioner för Natur. Hist. räkning. Om han velat hade lägenhet varit med vicar. Demonstratorn Mag. Liljeblad. I dess ställe har han några gånger åtfölgt en sin Landsman Rislacki på Skytteri, at samla foglar, men dess bortresa dissiperade115 lyckligt Herr Lagi lust i denna delen, som stadnat i foglars skötsel i Burar: Grönsiskor, Domherre, och Korsnäbb. Man kan väl ej aldeles utdöma en sådan lust, om den skäligen inskränkes. En enda fogel är nog. Äfter mine förestälningar gorde han sig af med de högljudde Grönsiskorne. I fall någon annan kommer att logera hop med Herr Lagus, vore angeläget at til Hösten skicka sängklär för kostnads skull – Något godt Claver fås ej ännu, utan smärre à 12–20 plåtar. Herr Lagus kan icke undgå rättmätig förebråelse at så ganska sällan hemma öfvat sig på det hyrda Claveret, som endast någre gånger blifvit vidrört under hele tiden. Ljus torde ock til Hösten behöfvas. Med Franskans talande uphördes, äfter H. Pr. Fant tilstyrkan för 2 månad. Sedan, rätt väl, det är ganska svårt at skaffa Henne Banco el. skiljemynt, hvilket knappast nu erhålles utan lage116, ell. ock ansenlig handel; Det gifs 8 sk. på 2–24 växlande i skiljemynt. Nya svarte kläder betarfvas, sedan de gamla blifvit hemskickade; kappråck m.m. som H Lagus borde i tid berätta. Hederligare och vanlig Spisning kostar för 2ne i veckan hämtning 2–24. Jag har i denna delen sökt lefva indragit, som af räkning synes; men mot slut blifver nog knappt för nämde (9 R:dr K. personen) betalning. Ingen gång har Herr Lagus skrifvit til Borgå, jag vet ej hvi. Jag anhåller ödmjukast det H. Prosten täcktes fort ställa de i Cofferten til Finland i går försände Paquette til H. Apoth. Långhjelm och Bok til H. Agander.

[Un]der Herr Lagi Vistelse hos H. Pr. Fant har H. Professor anmodat mig at quarbo i Dess gård Ensam, hvarefter jag delogerar117. At jag ur den mig anförtrodde H. Prostens Cassa stundom nekat honom at godtgöra vissa Dess utgifter, faller ej underligt, då jag har mig bekant dess penninge förskåtts tilräcklighet från sin H. Far, och stundom utgifternes mindre nödvändighet e.g. En ridracka gord af den gamla grå Walmars surtouten.

H. Pr. Thunberg anhåller om Prænumerations förskått på 3:dje delen af Resejournalen. I Stockholm kunde för bästa prise erhållas til dess behof kläde, samt vackert byxtyg, som ej här fans, då han sist skulle låta permissioner118 göras, som måste af kläde förfärdigas. Äfven kunde silkesstrumpor randige eller moderne, där köpas på en gång. Då Herr Lagus ej annorlunda vill bruka smöret än blott vid middagarne ell. måltiderne, synes ej stort värdt at vidare skicka, om ej för dess Convictors behof til frukostar; och då man får så tilräklig spisning de vanliga målen.

H. Lagi verja kan blifva brukbar om annan klinga insättes, hvilken han redan köpt. En Homerus behöfs; den fins ej här, knappt är i Stockholm; emedlertid kan, i tid få lånas ur Bibliotequet. Ett Latinsk Lexicon för Svenska registret skull. Om Sjögrens ägdes vore rätt väl; emedlertid kunde väl Skenberg lånas. Onomasticon skulle tyckas ej behöfvas då han redan köpt flere dylike. Brismans lexicon i Engelskan fås hvar som hälst. I Cicero har Dess Liber de Amicitia och Senectute blifvit explicerade. Det är en ganska angelägen omständighet för H. Lagus at noga iagttaga sin tid, samt i synnerhet at på egen hand tilgripa studierne och arbeta, i språkena consulera119 flitigt Lexica som hittills blifvit nog försummat. Men jag har, kanske redan förlänge vågat på H. Prostens Tålamod; Jag slutar, men aldrig den Vördnad och tilgifvenhet jag är Herr Prosten skyldig.

Under min ödmjukaste Vördnads förmälan för Fru Prostinnan, mine ö. compliment til Herrarne Fredric och Vilhelm, samt först och främst til Mad. Lagus får jag äran framhärda Högärevördige och Höglärde Herr Prostens ödmjukaste tjenare Samuel Törner

Anders Johan Lagus till Lovisa Lagus, 29.6.1790

Min Huldaste Moder!

Jag kan ej uttrycka de känslor af ånger och förargelse öfver mit fel, at så länge försummat, at med bref upvagta Min Huldaste Moder, jag rönte, när jag fick läsa Min Huldaste Moders skrifvelse, ock tillika eftersinnade, huru lång tid jag hade försummat denna ömma skyldighet.

Jag skulle ej mera våga nalkas en Moder, som har så mycket skäl at vara förtörnad, så framt jag ej af den ovanliga ömhet Min Huldaste Moder visat alla sina barn, och mig i synnerhet, kunde våga hoppas förlåtelse för mit fel, med vilckor af fullkommelig förbättring.

Förl. Måndag var Herr Professor Fant så god och tog mig hit ut til Alunda med sig, för at här tilbringa några veckor; jag skildes således för första gången på en längre tid ifrån Upsala samt för altid ifrån Törner.

Gifve Gud at denna ändring båtade mig! Jag hoppas äfven at Mina Huldaste Föräldrar ej skola hafva orsak at ångra den samma.

Förl. Onsdag 8 dagar sedan afskickade jag mina urväxte kläder hvilcka voro: 1 Bigesche, 1 blå Bomulls Frack, 1 merd’ d’ois klädes D:o, 1 svart jacka med väst, 2 hvita Bomulls D:o, 1 blå ock gul D:o, 1 linne blå och hvit D:o, 1 Siden D:o. 1 par svarta Sammets byxor, 2 par svarta klädes D:o, 1 par hvita Bommulls D:o. 1 par hvita Bomulls-strumpor, 1 par Blå Linnes D:o. 2 par Stöflor, 1 par skor och Galotscher, 2 par handskar, till fyllning 1 Kappsäck några gamla näsdukar samt Disputationer och några Böcker, 1 Hatt, 2 ℔ puder medföljer om Söta Mor vil vara så god och upbruka det; men man bör gärna späda up det med annat gröfre puder, ty annars lägger det sig til hullet för sin finhet. Jag för min del brukar aldrig puder.

Jag får hos Söta Mor aflägga min ödmjukaste tacksägelse för Hillerskinnspälsen samt matvarorna som Söta Far sade vara i antågande. Men Min Huldaste Moder blotta sig för all ting ej på någon ting för min skull. Blir det ej Kallare vinter i år än det var i fjol så – behöfver jag vist icke någon päls. Det är likväl ej at förmoda.

Min Söta Mor! var god och underrätta mig huru många nöt Söta Mor har; Professorskan åstundar få veta för ro skull.

Jag tackar Söta Mor ödmjukast för sit bearbetande at få mig hem, denna sommar tror jag det ej skulle hafva lönt sig för mig at komma hem, härnäst om jag lefver och Gud vil är det bättre, som jag tror.

I förrgår var jag på en Prästgård som heter Ekeby, hos en Probst, som heter Ihlström, en öfvermåttan hederlig Gubbe.

Näst min ödmjukaste anhållan, at Söta Mor ibland tar sig ledighet, och hugnar mig, sin son, med några ord, samt hälsnings anmälan til alla kända, i synnerhet, syskonen förbl. med all vördnad.

Min Huldaste Moders lydigste son Lagus.

P.S. I går afton åt jag för första gången i år smultron. Kunde Söta Mor skicka 1 burk insyltade åkerbär? Det vore en ganska välkommen present för Fru Fant, som man nu är så mycket obligerad120.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 18.8.1790

Min Huldaste Fader.

Min Huldaste Faders bref av d: 11 Julii, har jag haft det nöjet at emottaga, och får därföre aflägga min ödmjukaste tacksägelse.

I går 8 dagar sedan ankom jag hit till staden, convojerad af Prof: Fant sjelf, sedan jag hos Honom fått tilbringa 7 ganska nöjsamma veckar.

Hvad i synnerhet gjorde mit vistande där nöjsamt, var, at jag feck följa med Herrskapet, på deras resor, och därigenom se Dannemora Järn Grufvor samt Österby och Hargs Bruk.

Men det jag på de 7 veckar fått roa mig, lärer jag på dessa återstående 7 få betala dubbelt, jag skal dock genom läsning söka dissipera den ängslan, som hos mig kunde upkomma. Herr Professor Fant har varit så god och lämnat mig nyckelen til sit Biblioteque hvaräst jag mäst uppehåller mig.

Förl. Lördag ankom 2 paquett ifrån Stockholm uti det ena voro 2 par Silkesstrumpor och uti det andra 47 ½ aln Lärft121 utan tvifvel komit ifrån Bårgo. Min Huldaste Fader! Den endaste belöning jag för alla dessa välgärningar kan gifva Eder är at jag aldrig skal uphöra at med böner anropa Försynen det täcktes Hon förläna min Huldaste Fader en säll och lång ålderdom samt gifva mig nåd at så tilväxa i visdom at Min Huldaste Fader på sin ålderdom måtte få fägna sig at ej förgäfves användt Kostnaden på mig.

Min nästa post skal jag ha den äran at med några rader upvagta Min Huldaste Fader emedan jag för knapp tid nu nödgas sluta då jag förblifver med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A: J. Lagus

P.S. Om min hälsnings anmälan til S: Mor och Syskonen, anhåller.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 20.10.1790

Min Huldaste Fader!

Efter löfte får jag nu den äran, at til Söta Far öfversända Räkning, för de penningar, som under mellantermin åtgått. Orsaken hvarför den är i 2 delar är at jag vist Herr Professor Fant samma Räkningar när jag emottagit penningar af Honom.

Härtils har Herr Professor Fant förklarat sig aldeles nögd med mig, men jag vet ej af hvad orsak för anlåten Han gifvit mig inspection, då jag ej vet mig felat i någon ting emot mina skyldigheter, detta bedröfvar mig så mycket mera, som jag ej fått tilfälle at visa det jag värkel. kan vara ensam, hvilket Herr Professor Fant sjelf sagt, och som S. Far gifvit mig löfte at på egen hand hädanäfter få studera, så kan jag ej tro, at det varit Söta Fars vilja, at någon annan än Herr Professor Fant sjelf skulle befatta sig med mina omständigheter.

En dag, – ja en dag, – men hvilken! när jag muntel. får den lyckan at tala med Söta Far skal jag säga för Eder, Min Far! orsakerne härtill, orsaker för hemlige at sättas på papper.

Emedlertid vågar jag försäkra Min Huldaste Fader at af alla de stora utläggningar hvari Söta Far för mig gått denna vist är ibland de onödigaste.

Ock skulle jag ej vid 15 års ålder samt sedan jag i 5 års tid njutit Privat information gjort de framsteg at utan informator kunde härleda mig så vore jag visst ej värd at vara en Son af en så stor Man som I, Min Far!

Det enda jag således beder är at Min Huldaste Fader nästa termin, om jag lefver, låter mig visa, at jag värkelig. ambitionerar at blifva en värdig Son af Min Huldaste Fader.

Jag sluter mit bref med tårar samt den önskan at dessa ord måtte vara de sista som jag med denna späda hand teknat så framt ej sanningen alt igenom varit hännes ledare och förbl. med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

P.S. Förlåt dessa förvillade concepter, frukter af et bedröfvadt hjerta. Om 1000:de falt hälsningars anmälan til Söta Mor anhåller jag ödmjukast.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 27.10.1790

Min Huldaste Fader!

För min Huldaste Faders bref, av den 20 Sept:, hvilcket jag i dag hade lyckan at emottaga, får jag äran aflägga min ödmjukaste tacksägelse.

Huru kärkommit det var, kan M. H. Fader sluta däraf, at jag ej på 8 veckars tid haft något bref ifrån Söta Far; hvilcket, för en sensible son, så långt stadd, som jag, ifrån hem och Föräldrar, naturligt vis altid måste upväcka frugtan och bedröfvelse.

Hillerskinspälsen har jag fått; den ankom redan med Engman, men Han, okunnig om, at det var min, ärnade redan låta ändra den åt sig, då han, til all lycka, feck bref ifrån sin Far, at den tilhörde mig.

Jag har fått höra at de öfriga sakerne lära vara i Stockholm då jag nog snart får dem hit.

Mina göromål äro nu efter den ordning inrättade at jag stiger opp kl. 4 eller 5 läser då för mig sjelf någon ting til kl. 8 då jag går opp för H. Prof: Boethius kl 9 för Herr Professor Nejkter kl. 10 skrifver jag rent mina Collegier kl. 11 går jag opp för H. Prof: Flygare kl. 12 för H. Professor Fant kl. 2 e.m. läser jag Horatius, kl. 3 mathematique kl. 4 Livius eller Horatius tilsammans med en som heter Mellring ifrån kl. 5 til 6 skrifver jag på scripta kl. ifrån 6 til 8 är jag merändels i sällskap kl. 8 äter jag och lägger mig kl 10; om Onsdagar och Lördagar disputerar jag hos Adj. Drissel kl. 11 samt går opp för Professor Aurivillius kl. 9; om Lördagarne hafva vi convent om eftermiddagarne. Hebraiskan skal jag så uparbeta mig uti at jag vid min hemkomst kan på egen hand studera däri.

Söta Far omnämner i sit bref, at jag skulle börja at höra efter någon skickel. Informator för Bror Friedrich, men efter min tanke, kunde Han ju komma upp hit, med mig, nästa sommar, samt här få någon, som undervisade sig, då det blefve mycket billigare, och Han tillika kunde profitera af Academien; det blir äfven ganska svårt at få någon braf karl som vil resa så långt.

Uti mit sista bref nämde jag för Söta Far, at Herr Professor Fant, änskönt Han altid berömt mig, dock, jag vet ej af hvad orsak föranlåten, satt för mig inspection; jag har företagit mig at hålla min Inspector på distance, därigenom, at jag aldrig gör något, som är något at anmärka vid. Emedlertid måste jag säga at det piquerade122 mig när jag feck veta at Han skulle hafva Inspection öfver mig då det först hette at Han flyttade hit för at jag måtte hafva tilfälle at skrifva för Honom samt det första ändamålet i början hölls mycket hemligt. Orsakene härtill äro mig sedan bekante och en dag skal jag nog få tilfälle at updaga dem för Söta Far muntel. emedan de äro för hemliga at sättas på papper.

Jag spisar nu ihop med 2 mina Landsmän; orsaken därtill at Franzén och jag ej kommo at äta ihop är den at vi ej råktes på 1 hel vecka sedan han komit hit och Han under tiden olyckeligtvis kom at betala på et annat ställe för hela termin. Jag hade äfven på Söta Fars befallning uptingat för Hans räkning et par doubletter men af samma ordsak feck han ej heller dem. Nästa termin hoppas jag likväl kunna äta ihop med Honom.

Förl. Onsdag afsändde jag til Söta Far min Räkning jag hoppas äfven at Söta Far rigtigt fått den. Näst min barnsliga hälsning til min hälsning, til Söta Mor som jag med första skal upvagta med bref förbl. jag med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son Lagus

P.S. Om min hälsing anhåller äfven til Syskonen.

I dag börjar Herr Profess: Hagemans auction.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 9.12.1790

Min Huldaste Fader!

2 bref, det ena af d. 6:te det andra af den 8:de Nov. hvarmed min Huldaste Fader hugnat mig, har jag haft det nöjet at upbryta.

Min Huldaste Faders anmärkning, angående min stil, har M. H. Fader mycket skäl til; jag blyges sjelf när jag ser huru den är dålig; men jag försäkrar Min Far at den, af Collegiers upteknande, blifvit så bortskämd, at den ej mer kan hjelpas. Jag skulle behöfva flere timar, om jag skulle börja skrifva väl mina bref. Det har hos mig upväkt de bittraste, de ömaste känslor, at finna M. H. Fader hafva så elak tanka om mit upförande samt mit sinnelag, samt nästan gifvande alt hopp förloradt om mig, och det af inga flera orsaker än min resa til Stockholm, utan Herr Professorns tilstånd, samt kanske några ord om min mindre arbetsamhet. Jag kan ej neka at jag med någon mindre flit studerat denna förflutna Termin, i det, at jag, de fläste aftnar samt Söndagarne haft sälskap; men om Söta Far tillika besinnar mina ögon, som härtils varit mycket svaga, samt den fara jag löper; om jag vid en ålder af 15 år skulle mista dem; om Söta Far äfven besinnar min ålder, som ännu ej mycket brådskar; då tror jag Söta Far lätt skal kunna ursägta detta fel, hvilcket, som jag tror, skal falla på alla, af min ålder.

Om möjeligt är, skal jag likväl försöka at studera mig fri til nästa Termin, emedan Professorn, då jag frågade felet hvarför jag fått Inspector, svarade: för det jag studerade för mycket cachement123, samt tillika [oläsligt]it halfs lofvat, at jag, efter mit upförande under mellantermin skulle blifva ansedd nästa termin, och jag kan, af Honom, som en ärlig man, ej vänta annat, än ordhållighet.

Men då jag emot Honom anför dessa skäl, får jag til svars at det vore större synd af mig, som har et så förträffeligt genie, at ej nu, medan jag är ung, uparbeta det, än för någon ann, som har mindre; utom annat odrägeligt smicker.

I går stod jag Oeconomiæ Publica examen, som kostar 1 R:dr. Den var således den första publiqua examen jag, i all min lifstid undergått. För några veckar sedan, opponerade jag, första gången publice, på M. Wänmans Pastoral Theser. Jag blef tvungen, at åtaga mig, at äfven ordinarie opponera på Hans Gradual Disputation nästa Torsdag.

Hillerskins pälsen, tror jag, at jag redan nämt, jag var på vägen at förlora. Den är redan apterad åt mig, och färgad blå. De saker jag skulle få har jag redan ärhållit utom smöret, och får för dem aflägga min ödmjukaste tacksägelse. Söta Far har likväl aldeles glömt at skicka mig Lax; då Söta Far skickat så mycket til Prof: Fant. Ullestrumpor hade äfven varit för mig nödiga.

Fahnehjelms sedelen a 1 R:dr har jag rigtigt ärhållit men kan på intet sätt få växla den. Skal jag skicka den til Stockholm, Bårgo – hem? Hvad cardusen i Räkningen angår, har jag köpt den för mina bekantas räkning som röka, och jag försäkrar Söta Far, at ifall jag sjelf skulle röka, jag ej hade upfört den på Räkningen såsom ensam utan nödvändigt flera. Bröd har, när jag hämtat, åtgått för 2 sk. om dagen nu då bröden äro så små. Caffé har jag ej druckit oftare än om Söndagerne: Wi äro nu här 11 Finnar: Mag Frantzén Engman, Wänman, Cand. Avellan, Cand. Ekholm, Norling, Mathesius, Sacklén, Gjörwell ifr.: Uhleå, Bohm, och jag. Jag umgås mäst med Landsmännerne och af dem mäst med Mg:r Frantzén.

Jag har roat mig at skrifva en prädikan på 1 Söndagen i Advent, af hvilcken jag här får öfversända början: Evigt Store, Helige högtlofvade Treenige Gud Fader, Son och Helige anda! I dit namn öpne vi denna vår första Högmässo Guds Tjenst i et i dag ingångit nytt Kyrkoår. O! – huru många år och ännu flera dagar hafva icke vi Arma syndare haft den nåden, det tilfället at, i din åsyn, samlas i helgedomen vårt förstånd til uppbyggelse, våra hjertan til förbättring. – Men ack! huru många gånger har det väl skedt? huru ofta af rent oförfalskadt nit om din ära som omfattar oss med så mycken nåd och förbarmande? Beklagel.! Icke utan förebråelse för de fläste ibland oss, läse vi Din – Rättfärdige Gud – ! Din egen rätt lifliga beskrifning uppå Juda slägtets falska nit om Din ära då det heter genom Propheten Hosea 8 Cap. 14 v. Israël förgäter sin skapare och bygger kyrkor, Os:8 C. 14 v. C:stne hvad synes Eder om detta religions nit: Israël förfäder etc.? C:stne hvad sägen I om Eder sjelfve och edert nit om Religionen? Religionen eller nit om den samma har lagt grunden til detta herrans tempel der i så ofta offren bön och sång, så ofta hören de X:stna Relig. Sanningar af kunnas, grunden till detta altare där i så ofta böjen knä Relig.s. höge Stiftare til åminelse. Religionens eller nit om den samma förmår ju Eder at med möda och kostnad pryda och på jordiske sätt förhärliga den Majestätiska Gudens Härlighets säte på jorden. Det är Relig. (eller nit om den samma) som så många gångor i Er lefnad kallat eder hit för at öfva den yttre almänna Gudstjensten – ja äfven hon som i dag församlat eder til at ånyo börja de årlige Sabbather och Högtider som i X:sti församling böra firas till Hans ära och Religionens vidmagthållande.

Med nästa post skal jag afsända den til Söta Fars ompröfvande sedan jag litet någon ann’ renskrifva den.

För öfrigt framhärdar jag med vördnad näst hälsningar til Min Huldaste Moder Min Huldaste Faders lydigste son Lagus

Anders Johan Lagus till Lovisa Lagus, 13.1.1791

Min Huldaste Moder!

Af Min Hulda Faders sidsta bref blef jag med bedröfvelse underrättad at Min Huldaste Moder haft ganska häftiga anstöter af Lungsot, samt tillika befald, at, med första, gå til Herr Prof. Acrell, samt begära Recept af Honom, för Min Huldaste Moders räkning. Detta verckstälde jag samma dag, jag feck brefvet, som var Onsdag för Jul; men då var Herr Professor Acrell utrest på landet för at jula; då jag sedan kom til staden ifrån Allemunge (där jag var öfver julen; och hvarifrån jag kom om Tisdagen för Jul blott för at få träffa Honom och skrifva til Söta Mor) så var Han ännu ej återkommen ifrån landet, på detta sätt har jag sökt honom flera gonger utan at träffa, då jag äntel. i dag f.m. hade den lyckan at träffa Honom hemma. Jag berättade då för Honom om Söta Mor, och bad honom vara god, och gifva mig något råd, då Han svarade sig ej kunna ordinera någon ting, innan han närmare blefve underrättad om M. H. Moders tilstånd.

Om M. H. Moder därföre straxt vid undfåendet af detta bref ville vara god och noga berätta sit tilstånd samt sjukdomens beskaffenhet, så som: Om Söta Mor svettas om nätterna? Huru det ser ut som Söta får opp? Hvad Medicamenter Söta Mor brukat o.s.v. så vore det sedan ganska lätt för Honom att ordinera huru Söta mor bör förhålla sig: då han nu ej vågar utlåta sig i en så kinkig sjukdom.

Jag har roat mig ganska mycket denna Jul. Jag for först Julafton till Herr Probsten Runbom i Allemunge, 2 ½ mil ifr: Upsala, därifrån återkom jag Tisdagen efter Jul: jag for sedan Nyårsafton, eller Dagen för Nyårs Dagen, til Herr Prof. Fant i Alunda 3 ½ mil härifrån, därifrån återkom jag Söndags afton och for Måndags Afton åter til Allemunge dit jag var bjuden på bröllopp; här bivistade jag 1 bättre folcks Bröllopp samt 2 Bond. Bröllop, och återkom ej til staden förr, än förl. Måndag.

Ett fel af mig var, at jag ej, i sommars underrättade M. H. Moder, om min brist af Ull-strumpor, som jag nu först börjar rätt känna, och som jag får betala därmed at jag får lof at köpa strumpor här.

För öfrigt stå mina klädes affairer nu bra. Jag har äfven låtit göra mig en ny frack til at gå med i hvardagsslag.

Jag kan ej underlåta at berätta för M. H. Moder at jag i dag för första gången bundit mit hår som under hela den tid jag varit i Ups. varit nedslagit och löst.

Näst min barnsliga vördnadsanmälan til söta far för. jag med all lydnad Min Huldaste Moders lydigste son A J Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 20.1.1791

Min Huldaste Fader!

Med de ömaste rörelser läste jag i går M. H. Faders och Moders bref samt de förmaningar, hvadmed de voro upfylde.

Mina ögon voro fulla af tårar och hjertat af de innerligaste välsignelser och önskningar: at Försynen af sin grundlösa nåd och godhet måtte tildela Eder en rik belöning för den ömhet I bevisen mig och mina Syskon. Jag beslöt at alfvarl. efterlefva Edra förmaningar så mycket mera som jag fann dem, komma ifrån de om mit väl ömaste hjertan, ej annat åsyfta än mit väl, och at det genom deras efterlefvande fullkoml. kunde vinnas.

Af de 2 R:dr 24 sk. upäggad beslöt jag at uppoffra min tid på Bokliga öfningar hvarigenom jag både grundar mit väl och tilfredsställer Mina Hulda Föräldrar som jag blifvit så mycket skyldig. Sedan jag kommit ifrån landet har jag börjat studera med alfvare sedan jag fått roa mig så mycket under Helgen på landet.

Fahnehjelms sedeln skulle jag nu öfversända så framt brefvet ej ginge öfver 1 lod124.

Jag har tänkt köpa mig 1 tunna säd och låta baka bröd dels för hushållning dels för at man får bättre bröd än ifr: Bagarena.

Herr Törner mår bra och läser ganska starkt til förestående Candidat examen. Han anmälte, när jag just var hos honom sin Compl. til mina Huldaste Föräldrar.

Jag förblifver med lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 10.2.1791

Min Huldaste Fader!

Min Huldaste Faders bref af den 20 Jan. hade jag i går det nöjet at upbryta och får nu besvara det. Besynnerl. var at detta bref ej ankom med de 4 Majorer, hvarom Söta Far nämner och med hvilcka M. S. Far säger at det blifvit afsändt, utan jag feck det på posten ifr: Uhleåborg.

De penningar som jag directe ifr: Min Huldaste Fader undfått skal jag sända Räkning före, med första. Jag skulle nu afsända den om jag hade gifvit mera ut af dem.

At min reselystnad under Helgen var större til H:r Pr. Runbom än til Pr. Fant var ej underl. då 1:mo jag ej hade varit där på 2 år, 2:do ej hade något sällskap hos Pr. Fant, som jag kunde umgås med, annat än Frun och Herren, 3:tio at jag just skulle få vara med på bröllop det jag ej hade kunnat på Alunda och som därför var roligt för mig i synnerhet, at jag aldrig sett hur de gå til i Sverige. Aldrig har jag försökt at skrifva Latinsk vers.

Recept af H:r D: et Prof. Acrell medföljer härjämte. Försynen gifve at det vore M. H. Moder til gagn!! Jag är ganska orolig för Söta Mors vägnar. Detta recept tycker jag likväl ej är nog determinate skrifvit.

H:r Törners compl. bör jag ingalunda glömma at anmäla. Hans tid tillåter honom ej at göra tida125 besök. Han skall taga examen i Onsdag. När jag kommer så nära skall jag äfven blifva flitig. Jag skulle längesedan hafva ätit ihop med H:r Mag Frantzen om ej han förl. Termin hade kommit at engagera sig hos en Mad. Cederblad, hvarifrån han ej kan skilja sig. Detta hände deraf at jag hade betalt förut, åt Fru Cumlin, hos hv:lken jag då åt, för 12 veckar. Han äter nu så dyrt, näml. 3 dal. målet at jag ej kan äta där. Jag däremot spisar för 7 daler i veckan.

Jag tror jag nämt för M. H. Far at jag köpt mig en frack, med Prof. Fants tilstånd. Jag har äfven köpt Lidners arbeten. I Prosan Gräkiska har jag dessa dagar börjat med Homeri Ilias. Jag afhör nu Prof. Nejkter som continuerat med Statistiken an general126, Nordmark, Physicis Professoren, samt Fant, som läser Sveriges Historia ifr: äldsta tider.

Var god, Min Huldaste Far, och säg mig huru mycket min härvaro har kostat. Jag talar Fransyska hos Fru Forbes. Jag skal spela hos H:r Lithzell. Mot våren skal jag äfv. dansa 1 a 2 månader. Löfstedt är en Bagare åt hv:lken 2 R:dr 32 sk. äro betalte för spisning i 4 veckar. Intet har jag ännu låtit göra någonting af Vadmalet. Historien är Mag. Frantzéns hufvudstudium. Ingman är för sin ålder skäl. avancerad. Har många små fel. Inspector har denna termin låfvat sina rum til conventer. Jag är vist ingen Newtonian då jag ej läst mer än 5 böcker i Euclides. Herr Prof: Fant ha nämt för mig angående Nattvardsgång. Jag har svart honom at jag trodde detta bättre passa sig i sommar när jag kommer hem om Gud vil då jag nu ej under collegier och myckenhet af sällskap ej kan så fullkoml. uppoffra mig åt betragtelser som detta vigtiga sacrament fordrar. Detta förslag har Professoren billigat127, jag tror Söta Far ej heller är däremot. Näst min barnsliga vördnads anmälan till Söta Far förbl. jag med all lydnad Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

P.S. Jag hade så när glömt at hälsa Söta Far ifrån Biskopp Lindblom, som råkte mig i dag hos H:r Prof Acrell och tiltalte mig med dessa ord: Kom och tag en God vän af er Far i hand. Ni tycktes bli en man, värd en sådan Far.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 10.3.1791

Min Huldaste Fader!

Min Huldaste Faders bref af d: – – – och som jag hade det nöjet at emottaga af de 4 omtalta Majorer finner jag med ånger mig ej hafva besvarat, och får nu ödmjukast anropa Min Huldaste Faders godhet om förlåtelse för detta mit fel.

De medföljande sköna Ullstrumporna voro för mig ganska kärkomna och nödvändiga; och får jag härmedelst hos M. H. Moder för dem aflägga min ödmjukaste tacksägelse.

Angående kräkningarna utlet H. D. Acrell sig at det var en fölgd af M. H. Moders tilstånd.

Nu får jag berätta M. H. Fader at jag redan skrifvit öfver et ämne för H: Prof: Svedelius neml. Ira furor brevis est. Horatius. Han förklarade sig, emot förmodan, ganska nögd med mit scriptum och bad mig skrifva öfver: – – Nil sine magno Vita Labore dedit mortalibus. Id. Sedan jag skrifvit öfver detta, som jag gjort, om Gud vil, nästa Lördag, och et til, så hoppas jag at med första få skrifva på Faculteten.

Jag börjar äfven nu på at med alfvare tänka på min Theologiæ Examen.

Af den, utaf mig omtalda Prädikan får jag nu öfversända 1 ark; et hufvud sakeligt fel är at den är för vidlyftig, detta härrör däraf at jag så länge arbetat på henne och hvar dag lagt til litet.

I dag har H: Prof Ekman, som efter Dom-Prosten Lostbom blifvit förordnad til Oeconomiæ Professor, hållit sit Inträdes Tal på Svenska om Hushållsvetenskapens stora nytta: påstått at den är den förnämsta och nyttigaste af alla vettenskaper: att man i skolorna gjorde orätt som ej explicerade Columella och Varro i stället för Curtius och Sallustius o.s.v. I morgon komer H: Prof: Dahl at hålla sit, som jag hoppas blir bättre. I går undergeck H: Törner samt Mellring Candidat examen, som jag hoppas, med heder.

Någon liten längtan at komma hem har redan börjat röra sig hos flere af oss Finnar och äfven hos mig. Med nästa post skal jag til M. H. F: öfversända sk. 8 i Fahnehjelms sedlar som jag fått i betalning på lån.

Näst min barnsliga hälsning til M. H. Moder och Syskonen förbl. med vördnad til döden Min Huldaste Faders lydigste son A. J. Lagus

P.S. Min Huldaste Fader lärer snart vilja hafva af mig räkning för mina penningar – Distings marknaden, som varat i 14 dagar slöts förl. måndag.

P.P.S. Hvem har blifvit Dom Probst i Bårgo? Johan Lagus.

Eric Michael Fant till Johan Lagus, 14.4.1791

Högärevördige Herr Prost.

Med alt det deltagande, som vänskap tilkommer och egen erfarenhet af en öm hustrus värde föreskrifver, har jag emottagit tidningen om den närmast rörande förlust, som träffat Herr Prosten och des barn. Den högste Guden Styrke Herr Prostens tålamod, at dermed uthärda, så at icke detta Slaget verkar äfven på det enda Stödet, som de små värnlösa ännu hafva öfrigt.

Jag har lämnat Herr Lagus Herr Prostens bref, som rört Honom ganska mycket; men jag har nödgats spara hufvudsaken til des fredagen gått förbi, efter han då skall skrifva pro exercitio128 i Faculteten och således behöfver all sinnes styrka. Jag har all anledning at hoppas, at det går bra, och sedan skall jag väl på tjenligt sätt meddela honom en tidning, som för honom blir så kännbar. Det rörer Honom i synnerhet, at hans Mor i sina bref flera gånger yttrat, det hon frugtade, at aldrig få se honom mera.

Det är besynnerligt, at icke Herr Prosten fått mina bref. Jag påminner mig likväl med visshet, at jag skrifvit et, sedan Herr Prostens tvenne med 20 Riksd. i hvardera hitkommo, och at jag bedt Herr Lagus underrätta Herr Prosten, at jag äfven fått et med 20 R:dr ifrån H. Comminist. Öhman. Nu är väl hans Cassa tom och skickade han för 14 dagar sedan en af mig öfversedd räkning, der jag äfven bifogade redo för alla de penningar, jag emottagit; men så skall jag tils vidare för Honom gå i förskott och laga, at han blir försedd med anständiga Sorgekläder. Han börjar nu mycket at längta hem och säger, at en Uleåborgs Skeppare i nästa månad väntas til Stockholm, med hvilken han så mycket häldre vill följa, som tre utaf hans landsmän skola nyttja samma tilfälle. Jag skulle tilstyrka Herr Prosten, at bevilja honom det. Han får dessförinnan undergå Theologiæ Examen och sedan blir här så mycket språng til den förestående promotion, at jag tror, det han icke mycket uträttar. Härom utbeder jag mig Herr Prostens svar m[ed det] första.

Min hustru är på landet och kan således icke ännu förklara, huru ömt henne lärer förefalla at sakna en Fru, som på så långt håll frånvarande i lifstiden förklarat henne sitt förtroende och vänskap. Herr Prosten täckes vara försäkrad om bägges vår goda välvilja för des Son och om den beständiga högagtning, hvarmed jag har äran framhärda Högärevördige Herr Prostens ödmjukaste tjenare Fant.

50 a 60 Riksd. har jag väl[oläsligt]arfvas, innan Herr Lagus kan utredas härif[oläsligt] hemresan; ty han har äfven förrut tagit tyg til en väst och byxor på min räkning. Här blir annars alt nu dyrare och dyrare. Nog benägen är han äfven för onödiga utgifter, i synnerhet sedan så många af hans landsmän kommit hit som gärna vil slå vad och tractera.

Anders Johan Lagus till Johan Lagus, 5.5.1791

Min Huldaste Fader!

För Min Huldaste Faders bref af den 30 Martii får jag tacka ödmjukast. Jag feck det redan för 3 veckar sedan, men hade ej nog hardiesse129, at läsa igenom det förr, än i går 8 dagar sedan.

Men hvad får jag där läsa? Ack! Hvilcken bedröflig tidning som dock ej var nyhet för mig. O Du Rättfärdige! Du Milde Skapare! Hvarför lät Du mig njuta en så öm moders omvårdnad? då den skulle blifva så kort.

Var det för at göra detta af sig sjelf nog förhateliga människolifvet för mig ännu bittrare? Alla plågor förenade sig för at drabba på mig; af mit eget tilstånd dömde jag i hvad gruflig belägenhet Min Huldaste Fader måtte varit; jag började då at frukta för at detta enda stöd skulle mig undanryckas. Min Far kan då sluta til min ställning. På de första 2 dagarna åt jag hvarken middag eller afton. Jag kunde hvarken gråta eller knapt tala; det var en oändelig. stor lisa för mig när tårarna började på at få rinna. Alla människor började då på at nästan hålla mig för vurmig; Ty få visste hvad mig feltes. Man såg mig aldrig på några Collegier, man såg mig ofta om aftnarna och nätterna helt ensam gå och gråta och grubla, ty jag kunde de första dagarna ej sofva om nätterna, ej heller trifdes jag hemma. Ingen kunde jag de första dagarna vara i sälskap med. Alt var mig odrägligt. Det underligaste var, at jag om Fredagen sedan jag fått om Onsdagen veta sorgen skref på Faculteten så lyckligt, at jag blef approberad130. Jag har ofta undrat därpå. Jag tror likväl ej, at det skulle hafva gått så bra för sig, så framt jag ej, innan jag geck opp, för at på något sätt kunna glömma bort sorgen, just emot min vilja trugat – mig, til at dricka 1 quarter Rhenskt vin, och således haft et litet rus då jag skref. Wi fingo 8 ämnen til at välja på; och jag var så tokig och skref öfver dem mäst alla; så at, när jag kom ner, hade jag skrifvit 6 ark, och det ifr. Kl. 9 til 1. Lägges härtill, at jag värckel:n ej slog upp mer, än 2 ord i Lexicon så måste jag säga, at det var underverck, huru jag kunde lyckas.

Endera hafva de, som skrefvo, varit ganska dåliga, eller har Faculteten ganska väl granskat scripta; detta kan jag sluta däraf, at af de 15, som skrefvo har jag ej mer än 3 öfver mig, 4 lika, och de öfriga under mig, af dessa hafva somliga fått admittititur cum admonitione.

Jag måste bekänna, at jag, när rygtet berättade, at 3 a 4 skulle få skrapa, tog för afgordt, at jag var ibland deras antal, och hvar minut med räddhoga väntade på Cursor; detta bidrog äfven i sino mån, at öka min oro.

I går var jag Respondens på Allmänna Nationsmötet, som här kallas Landskap, och hålles hos Inspector Nationis; där hände mig den oförmodade och ovanligae hedern, at Inspector sjelf opponerade, och ganska ifrigt försvarade, at liklukten ej var så skadlig, som man almänt tror, i anledning däraf, at vi påstått i en Thes: at de Gamla Folckslagens sed, som våra Förfäder äfven brukat, at bränna sina lik, var både nyttigare och vackrare, än den nu är gängse, at begrafva dem. Han medgaf likväl sedan, at han hade haft orätt och bestyrkte det med sitt egit exempel, at han ofta mått illa, när han trägit hållit på med lik; ty, som Söta Far vet, är han Anatomiæ Professor.

På slutet af acten höll Han til Præses, H:r M:gr Frantzén, och sedan til mig en ganska grann och smickrande Oration, sedan tiltalade Han alla Landsmännerna i allmänhet och försäkrade dem om sin tilgifvenhet, alt på Svenska.

Om 14 dagar får jag Theologiæ Examen jag önskar at den måtte gå bra, då jag sedan är fri och ledig, och får börja på at taga mig hemmåt. Jag var i Måndags hos H:r Pr. Thunberg och tog ut de exemplar af d. 3:dje delen på hvilcka Söta Far prænumererat. Han frågade då af mig om jag vet om Söta Far fått igen pränumerations sedlarna på 1:sta och 2:dra delen, som voro förlorade; Han bad mig skrifva med första och bedja Söta Far öfversända dem så snart de igenfunnos! Han åstundar äfven, at Söta Far snart skulle skicka penningar och pränumerera på 4:de delen, som kommer at sluta hela vercket.

Berättas: at i Stockholm lagas til Krig af alla krafter, alla dagar arbetas i Stockholm på Flottan så ifrigt, at långfredagen en gång ej helgades åt hvilan. Hvartåt man vänder sig gissas olika: soml. säga emot Preussen, andra mot Ryssen. Olyckeliga tidehvarf! Promotion blir Torsdagen efter Pingst. Hvem som blir Promotor vet jag icke. 11 Candidater äro excluderade. Tros, at några af Kongl. grace skola likväl få komma med öfver antalet. En Stenhammar, Johan, är Primus och Kolmodin Ultimus. När skal jag blifva någondera? eller blir jag någonsin? Nästa posst skal jag med Guds hjelp skrifva mera: Näst hälsningar til mina små syskon förblifver jag med lydnad Min Huldaste Faders lydigste Son Anders Johan Lagus.

P.S. Här var alt sått redan för 3 veckar sedan. I Martii månad var här aldeles sommarväder, så at alla isarna då redan hade gått och Insecterna började komma fram; men nu har det ändrat sig och vi hafva fått vinter igen; dessa dagar har här snögat och varit så sträng köld at man nödgas elda dugtiga brasor.

Jag måste berätta Söta Far en surprenant131 nyhet, at Cand. Mellring min förra Insp. eller rättare Camrat, allaredan är gift med en afundsvärd Flicka; men på et mindre afvundsvärt och hedrande sätt.

Tillägg: fästmansbrev 1770–1771

Johan Lagus till Lovisa Kraftman, 21.3.1770

Min Gracieusaste Mademoiselle.

Jag vore den oartigaste, om jag skulle försumma den ömaste af mina skyldigheter, at opvagta Eder. Tilvitelsen, at vara känslolös, kunde jag intet eller undgå, om jag intet otvungit skulle vidgå, at afbördandet af sådan pligt är för mig det liufvaste göremål. Åtanckan af Edert mig på det högsta roande sälskap: Minnet af de nögdaste stunder, som jag förnötte i Edert omgänge: Beständig ihugkomst af kärleksfulla stridigheter, är mitt tidsfördrif. Et så behagande föremål för mina tanckar lindrar min oro, at jag intet hade den äran, at binda et, fast ömande afskied af Eder. Underrättad om Eder afresa til Kråkö harmades jag på mig sielf, at jag något förrut hade gått förbi Herr Lector Kraftmans Hus, utan att stiga derin. Men hvarföre var Hon, Min Sötaste Mademoiselle; så hård, at Hon intet nämnde för mig et ord om sin ämnade resa? Är det sättet, at hantera en älskare? Är det icke, at upväcka ännu större oro hos en, som deraf fått sin dryga lått? Jag kan likväl ingenting annat göra, än begråta et sådant öde, som likväl intet svarar emot det, at jag nödgas sakna Ert sälskap. Ett mycket svårare öde, som jag är oviss, när jag får det oskatbara nöjet, at träffa Eder. Den ressource, som jag [nu] äger är den, at någon visite af Herskapet torde innan kårt göras på Pernå. Jag försäkrar, at jag intet länge besinnar mig, innan jag infinner mig derstädes, så snart jag får veta om Eder ditkomst. Då finge jag ock den förmån, at [un]danrödja et af Eder anförda inkast emot sluteligt afgörande af den saken, som var vårt tvistoämne. Så mycket bör jag allenast nu nämna, at Herr Lector Kraftman ådagalagt et makalöst prof af sin ömhet för mit väl. Et prof, som upfylt mit inre med den uptänckeligaste vördnad för Honom och angenämaste hopp om lyckeligt slut i saken. Ingenting skal vara mig mera om hiertat, än det, at jag aldrig må göra mig ovärdig Hans och Eder grace för mig. Mit bemödande skal oaflåteligen gå derpå ut, at Hon, min Sötaste Mademoiselle, skal blifva öfvertygad derom, det ingen merite hos en finnes utan en annans af[skied. Jag] vil vara et mål för önskan ehuru förklädd [oläsligt] förtrolighets slöjan, så snart jag är förvissad om Eder gunst för mig. Min förvissning om Eder dygd och stadighet förtager mig väl all frugtan, det öronen skulle lånas til örontaslares132 sladder: men det kan [oläsligt] frångå at sådant värckar något missnöje. Sådant måste man likväl tåla, öfvertygad, at verlden är sig lik. Unna mig, Min sötaste Mademoiselle, den heder och skrif någon gång til den fattige Lagus. I denna del skal jag hädanefter vara flitigare, sedan jag intet är hindrad. Mine rader, de rispas, utan krus, utan granlåt. Det är min [oläsligt] och vana när jag hafver affaire med en Vän. Tvång och smicker önskade jag, vore landtförviste. Då skulle skyldigheter lättare och gladare efterlefvas.

Om min vördnad til Fru Mama, äfven som Fru Ekstubbe och Hr Capitain sielf. Jag tror, at detta bref framkommer under deras därvaro. Gud vare Hos Eder! Så önskar i få ord, men med vördnadsfullaste hierta, den, som räknar för sin utmärckta lycka at framlefva oaflåteligen Eder ödmiukaste t:re Lagus.

Klåckan 9 hemkom jag. Emot min föresats åkte jag förbi Pärnå Probstegård, dels, emedan det då var [oläsligt] det på qvällen, dels, emedan broder Krook var förrste [oläsligt] blifver det med vårt accord133 på Rysland. Var gunstig och nämn något för mig. Vis mig detta vedermäle af Edert [oläsligt] Intet blef jag ännu trolofvad med Mademoiselle Lagus. Folck har altid något, at prata, de[ras] bekymmersamhet oroar mig intet.

Sedan jag fult skrifvit detta papper, märckte jag, at tacksägelser voro förgätne. Så går det, när man hafver mycket hufvudbryderi. Oändelig tack, Min Egen Mademoiselle, för all mig bevist godhet, välfägnad och gunst. Var förvissad at min vördnad och vänskap ökt i samma mån, som jag lärt närmare känna Edra meriter och egenskaper. Håll til godo en uprigtig bekännelse.

Johan Lagus till Lovisa Kraftman, s.a.

Min Gracieusaste Mademoiselle.

På aldeles lång tid har jag, emot förmodan, intet haft den äran, at igenom bref upvagta Eder. En sådan efterlåtenhet hos en oprigtig älskare förtienar tilvitelse: men jag hoppas, at, vid närmare eftersinnande af alla omständigheter, mit fel åtminstone intet anses för så betydligt, at jag derföre skulle gå i mistning af Eder gunst och vänskap.

En så länge eftersatt kär skyldighet har jag nu den förmån, at afbörda mig. Beklagar allenast, at skrifämnet blifver nog alfvarsamt, nog tort.

Intet en, utan flere resor: intet allenast munteligen, utan ock skrifteligen har jag tilkännagifvit, huru kärleken för Eder lågar i mit bröst. Utan krus, utan smicker har jag altid yttrat samma tänckesätt. At slösa granna utlåtelser är intet min höfva134. I så granlaga mål torde de ock intet böra äga rum.

Den Högste vet, at jag ifrån den stund, som dessa tanckar hos mig fått inrymme, haft rent upsåt. Den öfvertygelse, at, om jag blefve gift, lefva i Edert liufvaste umgänge det nögdaste lif, har varit mit hufvud yrcke.

Jag känner och medgifver den influence, som åtanckan af flere hos en Dame befinteliga lyckans fördelar kan hafva hos en friare. Men jag bedyrar heligt, at, utom omnämde skäl, jag aldrig determinerat mit val.

Under mycken bekymmersamhet om glad framtid, under någorlunda stadgad ålder och eftertancka, har jag, för första gången, giort detta steg. Under oro och fägnad, frugtan och hopp har jag väntat på utslag i saken.

För tidens utdrägt dermed rår jag intet: ty hvilken dödelig kan förutse alla tilfälliga händelser?

Afvund och tadelsiuka röja sig altid vid förmodad giftermåls underhandling. Huru kunde jag då, med fog, förvänta mig et blidare öde i denna del?

Jag vet, att sådant sladder ofta göra intryck: men borde jag ei förmoda, at det skulle föga värcka hos Eder, hvilkens dygd jag vördar? Jag frångår intet den sanningen, at jag har mina svagheter: men hvar träffar hon, min sötaste, helgon her i verlden? Nog af, jag vet: at den gode Guden lämnar oss tid, at lefva, för at rätta våra fel: at, hvad igenom naturn intet kan vinnas, kan igenom Nådens åtgärd skie. Och mig skier orätt, om Hon någonsin skulle tvifla, det min fulkomliga föresats är, at bemöda mig på det högsta om et sådant upförande emot den, hvilken vil dela med mig liuft och ledt, at jag vetande och viljandes, under det Hon finner sig missnögd, intet arbetar på min egen olycka.

Hon lärer svara mig: alla Älskare föra lika tungomål. Men huru kan hon gå i borgen, at någon annan har renare upsåt, större styrcka än jag, at hålla sin låfven?

Hon förebär Idensalmi aflägsenhet. Men, låt så vara, at Idensalmi blir min station, som dock är ännu ovist; bör ei person, och intet orten utgöra hufvud skälet, när et ägtenskaps band skal knytas? Något tilfälle til sälskap torde der gifvas och igenom flere omständigheter kan denna olägenhet mildras.

Då mine medsökande hafva barn och äro angelägne om deras anständiga upfostran; hvarföre bör Hon täncka på en sak, som är så oviss och kommer än på längre framtid?

Jag tillägger: god utkomst bidrager mycket til nögd lefnad och den skal vara mycket hårdsint, som intet, under vördnadsfullt ärkänsla af Försyns skickelse finner sig glad under sin iråkande stälning.

Men det, som smärtar mig mäst, är den förebråelse, som Hon giort mig, at jag vore liknögd, om jag finge äga Henne eller intet. Jag svarar: Huru kan eller bör Hon, Min Gynnarinna falla på denna tanckan, då så många skäl visa motsatsen? Hvarföre skal Hon heldre antaga det för rigtigt, som andra berättat til min desavantage135, än det, som kan bibringa Henne en annan öfvertygelse? Hvi skal andras vitsord gälla mera, än min egen bedyrelse i en sak, som på det ömaste rörer mig? Huru obillig? Ach! huru hård mot mig är Hon, då Hon tror et infälle, som är tagit utur sit sammanhang i et helt samtal snarare, än hvad jag så väl, när jag haft det oskatbara nöjet, at vara i Hennes förnöjande umgänge, som igenom bref haft den heder, at föredraga Henne?

Jag förmodar: den tanckan bör skäligen falla Henne in; sedan jag tagit mit partie och så länge jag talar utur samma ton är jag lika sinnad. At vinna en förmån, förutsätter en önskan och då uphör all liknögdhet.

Jag underkastar alla oväldugas dom denna min utsago: det är så godt, at Madem Kraftman flätar för mig korgen i dag, som i morgon. Ty skal min uträkning slå mig felt, så öker min förlust igenom et ständigt upskof. Ingen förmån, men flere olägenheter blifva ju säker påfölgd. Aldrig får Hon höra af mig, under nuvarande stälning, annan bekänelse, [resten av brevet är inte bevarat]

Johan Lagus till Lovisa Kraftman, s.a.

Sötaste Mademoiselle.

Nu får jag den äran, at, enligt mit gifna löfte, upvagta Eder, Min Egen Mademoiselle. Men, oagtat det nöjet, som jag smakar vid iagttagandet af så angenäm skyldighet, oroar det mig, at jag intet nog bevekeligen och värdigt kan yttra de rörelser, som mit inre känner. I fall desse rader skulle af Min sötaste Mademoiselle dömmas efter det yttre, det lysande, det förtiusande, vore jag förlägen.

Hon vet, at vältaligheten och at skrifva grant, intet är min lått. At frambära smicker, et eljest vanligt Kram136, höfves i min tancka, allenast flygtige älskare. Som Min Egen Mademoiselle intet kan räckna mig ibland sådanas antal, så frågar Hon intet efter krus och slösade höflighets betyg. Då stadighet och ordfasthet anses för merite af eftertäncksamma: då dessa dygder äro så mycket nödigare, ju angelägnare föremålet är; är jag förvissad, at mina bref, vitnen af den renaste vördnad och beständigaste kärlek, äro välkomne. Och hvad skulle afhålla mig, at blåtta för Eder mit hierta? Den vänskap, som jag hyser för Eder, tvingar mig at bekänna: det Eder bild, Min bästa Vän, ständigt sväfvar för mina ögon och Eder närvaro ensamt kunde göra mig munter och glad. En olycka, mot hvilken jag söker lindring i brefväxling: men under frugtan, at jag, med mina böner, ei kan röra Edert hårda hierta. Tiden skal visa, om Hon finner et nöje, at ständigt plåga mig.

Haf emedlertid, sötaste Mademoiselle, tack för de nögda stunder, som Ni tilskyndat mig: för de förtroliga samtal, som Ni förplägade: för de kärliga tvisteämnen, som stundom utgiorde vårt tidsfördrif, under min senaste varelse i Borgå.

Tillåt mig: jag tillägger: Under förnöjande åtancka af detta blifver jag varse et fall, som förvillar min syn. Et diup af plågor företer sig och jag känner et qval, som jag intet förmår häfva. Är det under, söta Mademoiselle? Ach Nei! Tänck efter: då jag trott mig vara närmast et efterlängtadt stilla lugn, ser jag bistra måln tiockna öfver mitt hufvud. Där jag sökt min förnöjelse min [oläsligt] mig ämnen til bekymmer, sorg och förtviflan. I det samma jag gladde mig, at hafva funnit min Bästa Vän, görs försök, at slita Henne lös ifrån mina armar. Den hamn, där jag tänckte niuta min hvila, sköta mina nöjen, tyckes fly undan, och jag, likasom et skepp, som ei förmår stå emot vågornas raseri, vräker af och ann. Säg sielf Min Egen Mademoiselle: är icke min stälning sådan? Förtienar den icke medömkan? Bör icke en olycklig hielpas? Hon svarar: Ja. Nå väl. Jag beder allenast: glöm aldrig, hvad jag haft den förmån at föredraga Henne. Den hårdhet falle aldrig på Henne [oläsligt] mina utlåtelser vore utan intryck. Jag hafver svurit Henne tro och vänskap. Hon hafver låfvat mig äfven densamma, förbannad vare den stund, då sådan öfverenskommelse [sk]ulle rubbas! Jag vördar den Högstas Försyn. Jag är förvissad om Hans nådiga omvårdnad om min framtid. Hans vägar äro fördålda och, då man minst förmodar, befrämjes vår välfärd. I oväntade och obehagliga tilfälligheter råka vi ofta. Men det vare fierran ifrån oss, at förgäta och åsidosätta [oläsligt] Hans heliga vilja och tillit til Hans nåd och hielp.

En gång skal glädiesolen lysa öfver min himmel. En gång skal det hierta, som min Bästa Vän mig låfvat, blifva min glada ägendom. En gång skal åtniutandet af liufva nöjen utplåna minnet af de suckningar, som jag nu nödgas utgiuta. En gång skola mina oroliga tanckar hämmas i sit lopp och förnöjas med de angenämaste föremål. Med mit öde är jag tilfreds stäld, allenast Hon tager deri en ömsint del och aldrig undandrager sig at hafwa tycke, vänskap och kärlek för en olycklig La[gus]

Johan Lagus till Lovisa Kraftman, 14.9.1771

Men jag kan intet utan ömaste rörelser täncka uppå vår skilsmässa. Jag har biudit vänner och slägtingar afsked: men aldrig med lika oro, som då jag måste qvittera Eder. Då i förra fallet sorgen lindras igenom afstånd, ökes den hos mig vid åsyn af min flyttning på så långt håll. Då tiden värckar äfven, at qväfva smärtan af skilsmässan; måste jag vidgå, at den ökar hos mig mit qval. Jag har fått löfte om frihet, at i Januarii månads slut återkomma til Borgå: men tro mig: Jag förespår mig ovanlig oro: jag hisnar vid tidslängden – jag önskar, at den måtte löpa med det första förbi. Men hvad skal jag göra? Bör jag knota öfver sådant öde? Bör jag förtvifla? Ach nei! Jag får ju äga Henne: jag får ju dela med Henne detta lifvets nöjen: jag får ju lätta mina bekymmer i Hennes sköte: jag får ju älska det hierta, som sårat mig och nu är föremålet för min ägta kärlek. Jag får ju ― ― ―

Klockan emellan 12 och 1 kom jag hem. En dålig skiuts häst ifrån Borgå: smutsigt väglag och mörcker voro vållande, at jag intet kunde upvagta fru Krook. Kl. 11 passerade jag Pernå och då voro alla lius utsläckte. Förebär derföre min oskuld, då jag intet kunde fulfölja sötaste Mamas befalning. Gör äfven, min Egen Gynnarinna, min ursägt, då Hon råkar min tilkommande Fru Moster; at jag intet kunnat fulfölja en af mina gladaste skyldigheter.

Hustru Majas siuklighet bekymrar mig. Jag befarar, at Hon med den afsändande Drängen intet kan afresa.

Under min bårtovaro har Hon låtit väfva 29 alnar Gardin Väf eller til 4 par gardiner: Således äger jag 6 par af denna sort och desutan 4 dito af Lübsk Nättelduk. Häraf lärer derföre intet mera behöfvas.

Då Bomullsgarnet, som blifvit sänt til Borgå, at färgas, intet kunnat ännu hitfås, måste jag umbära et ämnadt halft Dousin Näsdukar och Fru Åberg få commission, at låta väfva dem til nästa vinter.

Af min Svägerska i Läppavirta hade bref, at Hon har servietter färdige för mig. Men huru månge, omnämnes intet. Jag vill intet nämna detta af skryt: men slut mit Hierta deraf, at jag är omtänckt och i min enfaldighet fogar nödiga anstalter. Var förvissad, at jag i alt gör hvad mina omständigheter någonsin tillåta. At det lystes 1. gången för Fröken Forsel förledne Söndag, vet Hon. Den hederligen sinnade Räntmästaren Pose har förbudit vidare lysning. Capitain Lundeberg och Rådman Borgström hafva gått i borgen för all förmodad skadestånd. Så börjar danssen.

Jag bör ock roa min Fästemö med afskrift af mit bref til Probsten Heintzius. Jag har ei haft tid, at granska det, och kommer derpå ann, huru det anses. Det är allenast frågan värt, om Hon, min sötaste, kan läsa den.

Fröken Rode, som jag haft den äran, at råka i dag, mår väl, om intet mistning af en påtänckt älskare, kan invärtes värcka något. Men mit raillerie137 bör intet nämnas.

Jag hinner ei mera skrifva, ty jag skal göra Magister Stenius biträde, som syslo sätter sig med inpackningen af mine böcker.

Må väl, mit lilla Hierta, och var förvissad, at jag lefver och dör Eder Min sötaste Fästemö trognaste Fästeman Joh Lagus

Johan Lagus till Lovisa Kraftman, 25.9.1771

Min Aldrasötaste Fästemö.

Jag förgät, at i mit senaste eller i går aflåtne bref bedia Eder, min Aldrasötaste Vän, om underrättelse, af hurudan couleur, eller rättare, botn tapeterne böra vara: I salen, til exempel, kunde man utvälja dem af gul botn och i en af camrarne af blå. Om detta project antages af mit Egit Hierta; så blir frågan, af hvad botn i de 2. andra camrar. Jag ville i denna del at all mögelig symmetrie kunde iagttagas. Derföre beder ödmiukast, at Magister Cygnæus i Menduharju måtte underrättas om denna omständighet. Det ankommer uppå Edert egit behag, om Ni vil nyttia Edert egit namn i bref til Honom eller i et af någon annan skrifvit bref låna moster Tankmans namn. Gör nu, Min Sötaste, hvad Eder behagar. Om Min Gynnarinna intet uthämtar något, borde Han åtminstone få veta, at intet avertissement138 för honom är til at vänta ifrån Borgå i denna del.

Han är intagen af samma tancka, som andre, at min lycka blir fulkomlig igenom Edert ägande: men at utlåta sig nyggeligen vist, är intet ännu för Honom mögeligit.

I dag blef Regements Pastor Poppius trolåfvad med Mademoiselle Sundbeck: och jag har i Nisshof gifvit de närvarande anledning, at häröfver betyga deras fägnad.

Min ödmiukaste vördnad til föräldrarne af Eder Min Utvaldaste Fästemö ödmiuktrognaste Fästeman Joh Lagus

Må väl tänck uppå mig: dröm om mig: fägna mig ofta med bref af Eder Söta hand. Adieu mit Hierta!

Tecken- och ordförklaringar

billigt – rättvist, skäligt, rimligt.

Gå till notreferens 1

contraira – fr. motsats, motsatt.

Gå till notreferens 2

employ – fr. emploi, anställning, tjänst.

Gå till notreferens 3

fortification – ingenjörsväsendet vid krigsmakten.

Gå till notreferens 4

Tracteur – traktör, värdshusvärd.

Gå till notreferens 5

dependence – fr. dépendance, beroende.

Gå till notreferens 6

brouillerade – fr. brouiller, osams, oeniga

Gå till notreferens 7

sine – lat. utan.

Gå till notreferens 8

curatela – kuratel, uppdraget att leda en studentnation vid ett universitet; här överfört: någon att vara kurator för.

Gå till notreferens 9

conterraneus – landsman.

Gå till notreferens 10

grace – gunst, ynnest.

Gå till notreferens 11

im motam inter motus pupem – lat. ungefär: i full rörelse, tätt efter varandra.

Gå till notreferens 12

carpera – kritisera, tadla.

Gå till notreferens 13

insensibilite – fr. känslolöshet, likgiltighet.

Gå till notreferens 14

esomoftast – allt som oftast.

Gå till notreferens 15

offenderad – förolämpad, förtörnad.

Gå till notreferens 16

spolierade – plundrade, berövade.

Gå till notreferens 17

ultra posse nemo obligabitur – lat. ingen må tvingas över sin förmåga.

Gå till notreferens 18

estime – fr. aktning.

Gå till notreferens 19

calmera – fr. calmer, lugna, dämpa.

Gå till notreferens 20

complaisance – fr. tillmötesgående, förståelse.

Gå till notreferens 21

Durum, sed levius fit patientia, quicquid corrigere est nefas – lat. Det är svårt. Det som inte går att ändra på blir lättare genom tålamod.

Gå till notreferens 22

referenda – redogörelser.

Gå till notreferens 23

strapagerne – strapatserna.

Gå till notreferens 24

commodite – fr. commodité, bekvämlighet, komfort.

Gå till notreferens 25

determinerat – fr. se déterminer, bestämt, beslutat sig för.

Gå till notreferens 26

par hazard – fr. av en slump, tillfälligtvis.

Gå till notreferens 27

soignerar – fr. soigner, sköter, tar hand om.

Gå till notreferens 28

fatiguerat sig – tröttat ut sig.

Gå till notreferens 29

regrettera – fr. regretter, misstycka.

Gå till notreferens 30

retour – fr. återresa, hemkomst.

Gå till notreferens 31

in patriam – lat. till fädernesorten eller fäderneslandet.

Gå till notreferens 32

conduit – fr. uppförande, uppträdande.

Gå till notreferens 33

voituren – droskan, vagnen, fordonet.

Gå till notreferens 34

en seuigneur – fr. en seigneur, för en herreman.

Gå till notreferens 35

conchulier – mussel- och snäckskal.

Gå till notreferens 36

förständiga – underrätta om, upplysa om.

Gå till notreferens 37

avantage – fr. fördel, nytta.

Gå till notreferens 38

Soin – fr. omsorg, vård.

Gå till notreferens 39

℔ – skålpund, ca 425 gram.

Gå till notreferens 40

obligeant – förbindlig, tjänstvillig, vänlig.

Gå till notreferens 41

recompense – fr. belöning.

Gå till notreferens 42

recolliera – rekoljera, uppfriska, påminna sig om.

Gå till notreferens 43

explicerade – fr. expliquer, förklarade, motiverade.

Gå till notreferens 44

explication – fr. förklaring.

Gå till notreferens 45

continuera – fr. continuer, fortsätta, fullfölja.

Gå till notreferens 46

obligera – fr. obliger, tvinga.

Gå till notreferens 47

braf – duktig, dugande, bra.

Gå till notreferens 48

L℔ – lispund, ca 8,5 kilogram.

Gå till notreferens 49

optinera – erhålla, betinga.

Gå till notreferens 50

apparte – fr. à part, särskilda, enskilda; här: egna fickpengar.

Gå till notreferens 51

moderatores studiorum vitæque – lat. handledare i frågor om studierna och livet.

Gå till notreferens 52

fantaisie – fr. inbillad föreställning.

Gå till notreferens 53

impatient – fr. otålig, nervös.

Gå till notreferens 54

honette – honnett, ärbar, hederlig, rättskaffens.

Gå till notreferens 55

menagera – fr. ménager, hushålla, spara.

Gå till notreferens 56

Damaskor – damasker.

Gå till notreferens 57

Laideur – fr. frånstötande utseende, fulhet.

Gå till notreferens 58

max – mask.

Gå till notreferens 59

göra honom offerte – erbjuda, föreslå.

Gå till notreferens 60

pitscherets – sigillstamp, sigillavtryck.

Gå till notreferens 61

opponent probationes – lat. opponent på prov.

Gå till notreferens 62

dejeurneerne – fr. déjeuner, frukostarna.

Gå till notreferens 63

Tasse – ty. kopp.

Gå till notreferens 64

depense – fr. dépence, utgift.

Gå till notreferens 65

fulslag – inflammation i fingret.

Gå till notreferens 66

lögerdag – lördag.

Gå till notreferens 67

förmenes – antas, förmodas.

Gå till notreferens 68

Comminister – ordinarie präst, närmast under kyrkoherde; i Finland även kaplan.

Gå till notreferens 69

accorderat – fr. s’accorder, överenskommit.

Gå till notreferens 70

levée – fr. levé, åsyftar de ceremonier under Gustav III:s tid där monarken varje förmiddag kl. 10 steg upp ur sängen och påkläddes inför en åskådarskara. Nykomlingar som skulle presenteras för kungen kunde finnas bland åskådarna.

Gå till notreferens 71

fatigue – fr. trötthet, ansträngning.

Gå till notreferens 72

Cour dag – kurdag, dag då mottagning äger rum vid hovet.

Gå till notreferens 73

tilskapas – låta sig göras, förfärdigas.

Gå till notreferens 74

liquiden – betalningen, ersättningen.

Gå till notreferens 75

nättelduks – tunt bomullstygs.

Gå till notreferens 76

alterera – förändra eller uppröra, bringa ur jämvikt.

Gå till notreferens 77

Anckare – ankare, mindre laggkärl, 1 ankare = 15 kannor = 39,26 liter.

Gå till notreferens 78

fourage – hästfoder.

Gå till notreferens 79

flussfebren – flussfeber, influensa.

Gå till notreferens 80

depenserade – fr. dépenser, betalade ut, pungade ut.

Gå till notreferens 81

Cattunet – kattunet, det tätt vävda och glättade bomullstyget, ofta med tryck.

Gå till notreferens 82

uragtlåter – försummar, underlåter att utföra.

Gå till notreferens 83

stilo componendo – lat. skriftlig framställning (ämnesskrivning, uppsatser på latin).

Gå till notreferens 84

Chria – kria, övningsskrivning, uppsats.

Gå till notreferens 85

dilicatesse – fr. délicatesse, känslighet.

Gå till notreferens 86

discourser – fr. tal, yttranden.

Gå till notreferens 87

Tranqvillisera – lugna.

Gå till notreferens 88

reglera – fr. régler, ordna, bestämma.

Gå till notreferens 89

podager – giktvärk, ledinflammation i stortåns inre led.

Gå till notreferens 90

fensterlufter – fönsterluckor, fönsteröppningar.

Gå till notreferens 91

inquiet – fr. orolig, bekymrad.

Gå till notreferens 92

Ökståck – ekstock, rektangulär eka, främst i bruk på insjöar.

Gå till notreferens 93

impraticabel – fr. impraticable, oframkomlig.

Gå till notreferens 94

tidning – nyhet, underrättelse.

Gå till notreferens 95

vilfarighet – medgörlighet, villighet att tillmötesgå (och ofta även uppfylla) andras önskemål.

Gå till notreferens 96

klifsrätt – söt efterrätt.

Gå till notreferens 97

vurst – vagn, även vurstvagn av ty. Wurstwagen, ett slags ammunitionsvagn med stoppade säten.

Gå till notreferens 98

deboursement – fr. déboursement, utlägg, utbetalning.

Gå till notreferens 99

coupera – avbryta, avskära reträtten för någon.

Gå till notreferens 100

negociera – förhandla om.

Gå till notreferens 101

Avisor – tidningar.

Gå till notreferens 102

attaché – fr. bunden till, fäst vid.

Gå till notreferens 103

contentera – fr. contenter, tillfredsställa, stilla.

Gå till notreferens 104

sufficence – suffisans, självtillräcklighet, självklokhet.

Gå till notreferens 105

hämtaren – metallkärlet för hämtning av mat och mjölk.

Gå till notreferens 106

coincidera – fr. coïncider, sammanfalla.

Gå till notreferens 107

proprio marte – lat. på egen hand.

Gå till notreferens 108

decampera – bryta upp från ett läger, kampera av; fr. décamper.

Gå till notreferens 109

borthuttlat – bortslarvat.

Gå till notreferens 110

condition – informatorsbefattning.

Gå till notreferens 111

Chaldajska – kaldeiska, benämning på olika arameiska dialekter.

Gå till notreferens 112

passabelt – fr. passable, någorlunda, skapligt.

Gå till notreferens 113

canonnade – kanonad, kanonsalva.

Gå till notreferens 114

dissiperade – fr. se dissiper, försvann.

Gå till notreferens 115

lage – agio, mellangift.

Gå till notreferens 116

delogerar – fr. déloge, flyttar (hastigt), blir utkörd.

Gå till notreferens 117

permissioner – herrbyxor.

Gå till notreferens 118

consulera – fr. consulter, konsultera, slå upp i bok.

Gå till notreferens 119

obligerad – fr. obligé, skyldig.

Gå till notreferens 120

Lärft – linne- eller bomullstyg.

Gå till notreferens 121

piquerade – kränkte, stötte, förnärmade.

Gå till notreferens 122

cachement – i smyg, i lönndom, fr. cacher, dölja, hemlighålla.

Gå till notreferens 123

lod – mindre viktenhet, ca 13 gram.

Gå till notreferens 124

tida – täta, ofta förekommande.

Gå till notreferens 125

an general – fr. en général, i allmänhet.

Gå till notreferens 126

billigat – instämt med, godtagit.

Gå till notreferens 127

pro exercitio – lat. övningsuppsats.

Gå till notreferens 128

hardiesse – fr. djärvhet, mod.

Gå till notreferens 129

approberad – godkänd.

Gå till notreferens 130

surprenant – fr. överraskande, förvånande.

Gå till notreferens 131

örontaslares – skvallrares, personer som viskar, tisslar och tasslar.

Gå till notreferens 132

accord – överenskommelse, avtal mellan fordringsägare och gäldenär; även överenskommelse om tjänsteköp och för sådant köp betald summa.

Gå till notreferens 133

är intet min höfva – överensstämmer inte med min karaktär eller ställning.

Gå till notreferens 134

desavantage – fr. désavantage, nackdel.

Gå till notreferens 135

Kram – strunt, skräp, krimskrams.

Gå till notreferens 136

raillerie – fr. rallier, raljerande, skämt.

Gå till notreferens 137

avertissement – fr. förmaning, påminnelse.

Gå till notreferens 138

Alfabetisk lista över tecken- och ordförklaringar

℔

skålpund, ca 425 gram.

L℔

lispund, ca 8,5 kilogram.

accord

överenskommelse, avtal mellan fordringsägare och gäldenär; även överenskommelse om tjänsteköp och för sådant köp betald summa.

accordera

fr. s’accorder, överenskomma.

alterera

förändra eller uppröra, bringa ur jämvikt.

anckare

ankare, mindre laggkärl, 1ankare = 15 kannor = 39,26 liter.

apparte

fr. à part, särskilda, enskilda; här: egna fickpengar.

approbera

godkänna.

attaché

fr. bunden till, fäst vid.

avantage

fr. fördel, nytta.

avertissement

fr. förmaning, påminnelse.

avisor

tidningar.

billigt

rättvist, skäligt, rimligt.

billiga

instämma med, godta.

borthuttla

bortslarva.

braf

duktig, dugande, bra.

brouillerade

fr. brouiller, osams, oeniga.

cachement

i smyg, i lönndom, fr. cacher, dölja, hemlighålla.

calmera

fr. calmer, lugna, dämpa.

canonnade

kanonad, kanonsalva.

carpera

kritisera, tadla.

cattun

kattun, tätt vävt och glättat bomullstyg, ofta med tryck.

chaldajska

kaldeiska, benämning på olika arameiska dialekter.

chria

kria, övningsskrivning, uppsats.

coincidera

fr. coïncider, sammanfalla.

comminister

ordinarie präst, närmast under kyrkoherde; i Finland även. kaplan

commodite

fr. commodité, bekvämlighet, komfort.

complaisance

fr. tillmötesgående, förståelse.

conchulier

mussel- och snäckskal.

condition

informatorsbefattning.

conduit

fr. uppförande, uppträdande.

consulera

fr. consulter, konsultera, slå upp i bok.

contentera

fr. contenter, tillfredsställa, stilla.

conterraneus

landsman.

continuera

fr. continuer, fortsätta, fullfölja.

contraira

fr. motsats, motsatt.

coupera

avbryta, avskära reträtten för någon.

cour dag

kurdag, dag då mottagning äger rum vid hovet.

curatel

kuratel, uppdraget att leda en studentnation vid ett universitet; här överfört: någon att vara kurator för.

damaskor

damasker.

deboursement

fr. déboursement, utlägg, utbetalning.

decampera

bryta upp från ett läger, kampera av; fr. décamper.

delogerar

fr. déloge, flyttar (hastigt), blir utkörd.

dejeuneerne

fr. déjeuner, frukostarna.

depense

fr. dépence, utgift.

dependence

fr. dépendance, beroende.

depensera

fr. dépenser, betala ut, punga ut.

desavantage

fr. désavantage, nackdel.

determinera

fr. se déterminer, bestämma, besluta sig för.

dilicatesse

fr. délicatesse, känslighet.

discourser

fr. tal, yttranden.

dissipera, dissiperade

fr. se dissiper, försvinna.

Durum, sed levius fit patientia, quicquid corrigere est nefas

lat. Det är svårt. Det som inte går att ändra på blir lättare genom tålamod.

employ

fr. emploi, anställning, tjänst.

an general

fr. en général, i allmänhet.

en seuigneur

fr. en seigneur, för en herreman.

esomoftast

allt som oftast.

estime

fr. aktning.

explicera

fr. expliquer, förklara, motivera.

explication

fr. förklaring.

fantaisie

fr. inbillad föreställning.

fatigue

fr. trötthet, ansträngning.

fatiguera

sig trötta ut sig.

fensterlufter

fönsterluckor, fönsteröppningar.

flussfebren

flussfeber, influensa.

fortification

ingenjörsväsendet vid krigsmakten.

fourage

hästfoder.

fulslag

inflammation i fingret.

förmenes

antas, förmodas.

förständiga

underrätta om, upplysa om.

grace

gunst, ynnest.

hardiesse

fr. djärvhet, mod.

honette

honnett, ärbar, hederlig, rättskaffens.

hämtare

metallkärl för hämtning av mat och mjölk.

är intet min höfva

överensstämmer inte med min karaktär eller ställning.

im motam inter motus pupem

lat. ungefär: i full rörelse, tätt efter varandra.

impatient

fr. otålig, nervös.

impraticabel

fr. impraticable, oframkomlig.

in patriam

lat. till fädernesorten eller fäderneslandet.

inquiet

fr. orolig, bekymrad.

insensibilite

fr. känslolöshet, likgiltighet.

klifsrätt

söt efterrätt.

kram

strunt, skräp, krimskrams.

levée

fr. levé, åsyftar de ceremonier under Gustav III:s tid där monarken varje förmiddag kl. 10 steg upp ur sängen och påkläddes inför en åskådarskara. Nykomlingar som skulle presenteras för kungen kunde finnas bland åskådarna.

lod

mindre viktenhet, ca 13 gram.

Laideur

fr. frånstötande utseende, fulhet.

lage

agio, mellangift.

liquid

betalning, ersättning.

lärft

linne- eller bomullstyg.

lögerdag

lördag.

max

mask.

menagera

fr. ménager, hushålla, spara.

moderatores studiorum vitæque

lat. handledare i frågor om studierna och livet.

negociera

förhandla om.

nättelduk

tunt bomullstyg.

obligeant

förbindlig, tjänstvillig, vänlig.

obligera

fr. obliger, tvinga.

obligerad

fr. obligé, skyldig.

offenderad

förolämpad, förtörnad.

göra honom offerte

erbjuda, föreslå.

opponent probationes

lat. opponent på prov.

optinera

erhålla, betinga.

par hazard

fr. av en slump, tillfälligtvis.

passabelt

fr. passable, någorlunda, skaplig.

permissioner

herrbyxor.

piquera

kränka, stöta, förnärma.

pitscherets, pitcher

sigillstamp, sigillavtryck.

podager

giktvärk, ledinflammation i stortåns inre led.

pro exercitio

lat. övningsuppsats.

proprio marte

lat. på egen hand.

raillerie

fr. rallier, raljerande, skämt.

recolliera

rekoljera, uppfriska, påminna sig om.

recompense

fr. belöning.

referenda

redogörelser.

reglera

fr. régler, ordna, bestämma.

regrettera

fr. regretter, misstycka.

retour

fr. återresa, hemkomst.

sine

lat. utan.

soignera

fr. soigner, sköta, ta hand om.

Soin

fr. omsorg, vård.

spoliera

plundra, beröva.

stilo componendo

lat. skriftlig framställning (ämnesskrivning, uppsatser på latin).

strapager

strapatser.

sufficence

suffisans, självtillräcklighet, självklokhet.

surprenant

fr. överraskande, förvånande.

Tasse

ty. kopp.

tida

täta, ofta förekommande.

tidning

nyhet, underrättelse.

tilskapa

låta göra, förfärdiga.

Tracteur

traktör, värdshusvärd.

tranqvillisera

lugna.

ultra posse nemo obligatur

lat. ingen må tvingas över sin förmåga.

uragtlåta

försumma, underlåta att utföra.

voituren

droskan, vagnen, fordonet.

vilfarighet

medgörlighet, villighet att tillmötesgå (och ofta även uppfylla) andras önskemål.

vurst

vagn, även vurstvagn av ty. Wurstwagen, ett slags ammunitionsvagn med stoppade säten.

ökståck

ekstock, rektangulär eka, främst i bruk på insjöar.

örontaslare

skvallrare, personer som viskar, tisslar och tasslar.